Справа №: 716/434/26	

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.04.2026 м. Заставна
Суддя Заставнівського районного суду Чернівецької області Пухарєва О.В., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов від відділення поліції №3 (м.Заставна) ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,-
ВСТАНОВИЛА:
Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 187795 від 20.02.2026, ОСОБА_1 20.02.2026 близько 23:20 год вчинив словесну суперечку в ході якої ображав нецензурною лайкою ОСОБА_2 , подія відбулася на вулиці м. Заставна, чим спричинено порушення громадського спокою громадян. Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст.173 КУпАП.
30.03.2026 до Заставнівського районного суду Чернівецької області від захисника – адвоката Данка А.В. надійшло заперечення на протокол, в обгрунтування якого представник зазначає, що у справі відсутні належні докази порушення громадського порядку та спокою громадян з боку ОСОБА_1 , саме за обставин встановлених протоколом про адміністративні правопорушення. Як вбачається з протоколу ОСОБА_1 20.02.2026 близько 23:20 год виражався нецензурною лайкою в сторону ОСОБА_2 , чим своїми діями вчинив дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадському місці, чи образливе чіпляння до громадян. З матеріалів справи вбачається, що конфлікт стався за місцем проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Також зазначив, що у сторін наявний тривалий конфлікт на грунті неприязних відносин, а також подія мала місце на АДРЕСА_2 , що не є громадським місцем. При цьому захисник повідомив, що за фактом подій від 20.02.2026 постановою Заставнівського районного суду Чернівецької області від 10.03.2026 у справі 716/371/26, яка набрала законної сили, ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст..173 КупАП.
В судовому засіданні ОСОБА_1 своєї вини у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення не визнав. Суду пояснив, що 20.02.2026 о 23:20 год перебуваючи вдома, за адресою АДРЕСА_1 , він побачив у вікно, що хтось світить фанариком по вікнах. Він відкрив вікно та, побачивши людину, що світить, запитав що сталося. У відповідь почув голос свого сусіда ОСОБА_2 , який викликав його на вулицю. Він вийшов на двір, де вже стояли донька і дружина ОСОБА_2 , які тримали телефони з увімкненими фанариками. Його знімали на відео, тому він запитав з якого приводу це все. В цей момент до нього підійшов ОСОБА_3 і безпідставно задув йому газом в очі з балончика. В цей час нікого на вулиці не було, спокій громадян не було порушено. Він не пам`ятає, чи висловлювався нецензурними словами по відношенню до ОСОБА_2 . Хто викликав поліцію він не знає. Після вказаного конфлікту працівники поліції відвезли його до лікарні, там відібрали пояснення і склали протокол відносно нього. Після вищевказаних подій він отримав опіки рогівки, у нього погіршився стан здоров`я, що призвело до тривалого лікування.
Заслухавши пояснення особи, відносно якої складено адміністративний протокол, дослідивши письмові докази, приходжу до такого висновку.
Так, ст. 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановлених законом.
Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи, зокрема, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган чи посадова особа встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото-і кінозйомки, відеозапису, а також іншими документами (ст.245 КУпАП).
Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачена відповідальність. Склад адміністративного правопорушення складає: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона.
Так приписами статті 173 КУпАП передбачено накладення адміністративного стягнення за вчинення особою дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктом даного правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.
Хоча законодавство України не містить чіткого визначення поняття громадського порядку, однак безперечним є те, що він полягає у таких обумовлених потребами суспільства врегульованих правовими та іншими соціальними нормами умовах, які мають на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, створення нормальних, максимально сприятливих умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.
Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є місце вчинення, а саме - громадське місце. Під громадським місцем необхідно розуміти загальнодоступні місця, зокрема вулиці, сквери, парки, ринки, дворові території, частини будь-якої будівлі, споруди, які доступні або відкриті для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести, зокрема громадський транспорт, приміщення органів державної влади, інших державних установ, приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.
Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського порядку і спокою громадян.
Суб`єктивна сторона цього адміністративного правопорушення характеризується наявністю вини у формі як прямого так і непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.
Тобто з об`єктивної сторони дрібне хуліганство, незалежно від виду відповідальності, характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.
Відповідно до Постанови, Пленуму Верховного Суду України, від 22.12.2006 року, №10 «Про судову практику у справах про хуліганство», хуліганство - це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства.
При вирішенні питання щодо наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, суд звертає увагу на наступні обставини.
Як вбачається із змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 187795 від 20.02.2026, ОСОБА_1 20.02.2026 близько 23:20 год вчинив словесну суперечку в ході якої ображав нецензурною лайкою ОСОБА_2 , подія відбулася на вулиці м. Заставна, чим спричинено порушення громадського спокою громадян. 
Крім цього із досліджених пояснень ОСОБА_1 , письмових доказів: протоколів про прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 20.02.2026, пояснень ОСОБА_2 , ОСОБА_1 вбачається, що між сторонами мають місце тривалі неприязні відносини, які супроводжуються частими конфліктами, що виникають на побутовому рівні. Конфлікт з ОСОБА_2 триває більше трьох років, через заволодіння останнім не належної йому частини прибудинкової території. Отже даний конфлікт не був результатом прояву ОСОБА_1 неповаги до громадського порядку та суспільства.
Таким чином, за відсутності доказів, які б вказували на наявність в діях ОСОБА_1 мотиву явної неповаги до суспільства, відсутні підстави стверджувати, що вчинені ОСОБА_1 дії порушили саме громадський порядок і спокій громадян.
А тому за таких обставин, суд вважає недоведеними наявність в діях ОСОБА_1 обов`язкових ознак об`єктивної та суб`єктивної сторони дрібного хуліганства.
Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи.
Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Таким чином, оцінивши, відповідно до ст. 252 КУпАП, надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, оскільки викладені у протоколі обставини вчинення адмінправопорушення не відповідають диспозиції вказаної статті, а надані докази не підтверджують обставин вчинення дрібного хуліганства.
За відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП.
За таких обставин, керуючись 7, 9, 221, 245, 247, 249, 251, 252, 279, 280, 284 КУпАП, суддя,-
ПОСТАНОВИЛА:
Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Постанова набирає законної сили після закінчення 10-денного строку подання апеляційної скарги.
Апеляційна скарга на постанову суду може бути подана до Чернівецького апеляційного суду через Заставнівський районний суд особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Олена ПУХАРЄВА