ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2026 року	Львів	Справа № 460/15343/24 пров. № А/857/17910/25	
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:
головуючого-судді - Мікули О. І.,
суддів - Кузьмича С. М., Курильця А. Р., 
з участю секретаря судового засідання – Волчанського А. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові в залі суду в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Рівненській області на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 24 березня 2025 року у справі №460/15343/24 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БАМ-ЕНЕРДЖІ» до Головного управління ДПС у Рівненській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-
суддя в 1-й інстанції – Дорошенко Н. О.,
дата ухвалення рішення – 24 березня 2025 року,
місце ухвалення рішення – м. Рівне,
дата складання повного тексту рішення – 04 квітня 2025 року,

в с т а н о в и в:

Позивач – Товариство з обмеженою відповідальністю «БАМ-ЕНЕРДЖІ» звернулося в суд з позовом до відповідача - Головного управління ДПС у Рівненській області, в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення №1352417000701 від 13 вересня 2024 року.
Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 24 березня 2025 року позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення від 13 вересня 2024 року №1352417000701.
Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає, що оскаржуване рішення прийняте з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального права і процесуального права та підлягає скасуванню, покликаючись на те, що за результатами проведеної документальної позапланової виїзної перевірки позивача встановлено порушення ч.1, 2 ст.13 Закону №2473-VIII, п.21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року №5 та п.14-2 Постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 року №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану», а саме: валютна виручка за експортований товар загальною вартістю 142934,79 євро не надійшла, валютна виручка за експортований товар в сумі 24972,54 євро надійшла із порушенням законодавчо встановлених строків надходження валютної виручки за поставлений товар при виконанні зовнішньоекономічного експортного контракту №20/08-22 від 20 серпня 2022 року, укладеного з фірмою-нерезидентом «PALLETTMAN TRADING LTD», Сполучене Королівство, з 20 серпня 2022 року по 31 липня 2024 року. Вказує, що наявність сертифікату Київської (регіональної) Торгово-промислової палати України про форс-мажорні обставини має оцінюватися у сукупності з іншими доказами, тобто дані обставини не мають преюдиційного характеру, і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості належного виконання зобов`язання, повинна довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для даного конкретного випадку. При цьому, Товариством не надано належних та допустимих обґрунтувань та доказів існування форс-мажорних обставин у взаємовідносинах з фірмою –нерезидентом «PALLETTMAN TRADING LTD», а саме: як передбачено п.8.1 Контракту №20/08-22 від 20 серпня 2022 року: «Рекламації Покупця за якістю і станом, а також кількістю, розмірах та рекламації іншого характеру по відношенню до Товару можуть бути прийняті до розгляду Постачальником за умови, якщо вони надані в письмовій формі і не пізніше 3 днів з моменту приймання партії Товару на складі Покупця. Звертає увагу на те, що позивачем не надано до перевірки, а лише надано до заперечення фото неякісного товару який підлягає рекламації, і за даних фото неможливо встановити дату, час, місце їх виготовлення. Крім того, до заперечення не надано інформації яким чином дані фото були передані з країни Покупця на адресу ТОВ «БАМ-ЕНЕРДЖІ». Крім того, зауважує, що платник податків не отримував у Центральному органі виконавчої влади Висновки щодо продовження граничних строків розрахунків за операцією з експорту товарів по контракту №20/08-22 від 20 серпня 2022 року за період з 20 серпня 2022 року по 31 липня 2024 року, укладеного з фірмою-нерезидентом «PALLETTMAN TRADING LTD». Також звертає увагу на те, що суб`єкт господарювання не звертався до судових органів про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання умов зовнішньоекономічного контракту №20/08-22 від 20 серпня 2022 року за період з 20 серпня 2022 року по 31 липня 2024 року. При цьому, сертифікат торгово-промислової палати, який підтверджує наявність форс-мажорних обставин, не може вважатися беззаперечним доказом про їх існування, а повинен критично оцінюватися з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами. Таким чином, наведені вище обставини свідчать про правомірність прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення. Просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині задоволених позовних вимог та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.
Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначає про те, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, який ухвалив законне та обґрунтоване рішення, тому просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін. 
Представник відповідача (апелянта) – Форет М. С. у судовому засіданні в режимі відеоконференції підтримала доводи, викладені в апеляційній скарзі, вважає висновки суду першої інстанції неправильними та необґрунтованими. Просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовлено.
Позивач у судове засідання не прибув, про дату, час та місце апеляційного розгляду повідомлений належним чином, у відзиві на апеляційну скаргу просить слухати справу без їхньої участі, а тому суд вважає можливим проведення розгляду справи без участі представника позивача за наявними в справі матеріалами, та на основі наявних у ній доказів.
Заслухавши суддю-доповідача та пояснення представника відповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзив на апеляційну скаргу в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін з таких підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до відомостей, внесених до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Товариство з обмеженою відповідальністю «БАМ-Енерджі» зареєстроване як юридична особа та з 15 листопада 2018 року перебуває на обліку як платник податків в Головному управлінні ДПС у Рівненській області. Види господарської діяльності: 16.10 Лісопильне та стругальне виробництво (основний), 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням,46.13 Діяльність посередників у торгівлі деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічними виробами, 16.29 Виробництво інших виробів з деревини; виготовлення виробів з корка, соломки та рослинних матеріалів для плетіння, 16.24 Виробництво дерев`яної тари (том 1 а.с.185-186).
Між Товариством (Постачальник, Продавець) та компанією-нерезидентом «PALLETTMAN TRADING LTD», Сполучене Королівство ((Покупець), 20 серпня 2022 року було укладено зовнішньоекономічний експортний контракт №20/08-22 (надалі- Контракт) (том 1 а.с.70-73).
Пунктом 1.1 сторони Контракту погодили, що, постачальник зобов`язується продати, а покупець зобов`язується прийняти у власність та оплатити наступну продукцію: вироби з деревини, іменовані надалі «Товар». Специфікація (асортимент), ціна вид, необхідні розміри і якість Товару вказуються в рахунку-фактурі.
Специфікація (асортимент), ціна, вид, необхідні розміри і якість Товару вказуються в рахунках-фактурах (п. 1.2 Контракту).
Додаткові умови поставки партії товару обумовлюються в доповненнях до Контракту (пункт 3.4 Контракту).
Пунктом 4.4. Контракту визначено, що ціна товару може бути змінена за взаємною згодою сторін. Зміни оформлюються Доповненнями до Контракту. При зміні ціни на товар постачальник або покупець інформує про це відповідно покупця або постачальника в письмовій формі. У разі недосягнення згоди щодо нових цін Контракт вважається розірваним.
Згідно з пунктом 7.2. Контракту приймання за кількістю і якістю партії Товару згідно з окремим рахунком фактури здійснюється належним чином уповноваженим представником на території покупця.
Відповідно до пункту 8.1. Контракту рекламації Покупця за якістю і станом, а також кількістю, розмірах, та рекламації іншого характеру по відношенню до Товару можуть бути прийняті до розгляду Постачальником за умови, що вони надані в письмовій формі і не пізніше 3 днів з моменту приймання партії Товару на складі Покупця. Обґрунтуванням претензії є акт приймання-передачі, акт рекламації та фото товару, що підлягає рекламації на транспортному засобі, яким товар був поставлений.
Пунктом 9.1 Контракту визначено, що Сторони звільняються від відповідальності за повне або часткове невиконання зобов`язань за цим Контрактом, якщо вказане невиконання стало наслідком дії форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).
Під обставинами непереборної сили та форс-мажорними обставинами сторони розуміють такі обставини, які виникли після укладення сторонами цього Контракту в результаті нездоланних і незворотних для сторін подій надзвичайного характеру, як-то: повені, затоплення, блокади, пожежі, землетруси або інші стихійні лиха, сезонні природні явища, війни і військові дії, вибухи, епідемії, страйки, заборони експорту, закриття доріг, перевалів, обмеження переказу валюти, зміни в законодавстві, тарифах, зборах або будь-які інші дії, рішення (акти), вимоги, заходи органів державної влади, органів місцевого самоврядування, а також дії юридичних і інших осіб, що мають відношення до випуску товару, що поставляється, включаючи затримки необхідних поставок або платежів, які забороняють, які спричинили неможливість або обмежують виконання зобов`язань за цим Контрактом (пункт 9.2 Контракту).
За змістом пункту 9.4 Контракту у разі настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), термін виконання зобов`язань за цим Контрактом посувається відповідно до часу, протягом якого діють ці обставини.
Цей контракт набуває чинності з дати його підписання уповноваженими представниками Сторін і діє до 31 грудня 2023 року, та в будь якому випадку до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань за цим Контрактом (п.10.1 Контракту).
23 серпня 2022 року Сторони Контракту уклали Додаткову угоду №1 до Контракту №20/08-22 про наступне:
«1. Сторони погодили змінити п. 8.1 Договору та викласти його у такій редакції: «Рекламації Покупця за якістю і станом, а також кількістю, розмірах та рекламації іншого характеру стосовно Товару можуть бути прийняті до розгляду Постачальником за умови, що вони надані у письмовій формі і не пізніше 7 днів з моменту приймання партії Товару на складі Покупця. У разі виявлення того, що Товар не відповідає стандартам якості, після отримання товару, Покупець повинен повідомити Продавця протягом трьох днів від дати отримання на складі. Після цього Продавець зобов`язаний направити комісію у складі трьох осіб до складу продавця для складання звіту про претензії щодо відхилення товарів, а також вирішення питання щодо повернення таких товарів. Строк направлення комісії становить 14 календарних днів з моменту отримання претензії від Покупця. Склад комісії затверджений Сторонами в Додатку №1 до цієї Додаткової угоди.
2. Сторони погодили доповнити Договір пунктом 8.5 та викласти його у такій редакції: «8.5. У випадку виявлення претензій до Товару та згідно з п.8.1 Договору Покупець має право притримати оплату Товару до моменту прибуття комісії Постачальника» (том 1 а.с.74-75).
Додатковою угодою №17/04 від 17 квітня 2023 року до Контракту №20/08-22 Сторони погодили затвердити Додаток №1 до Додаткової угоди №1 у новій редакції (яка додається) (том 1 а.с.76).
Додатком №1 від 17 квітня 2023 року до Додаткової угоди №17/04 до Контракту №20/08-22 Сторони погодили затвердити склад комісії, яка уповноважена на перевірку продукції на стороні Покупця, підписання спільних актів та здійснення дій з метою повернення продукції: зі сторони Покупця: директор Аліна Дейнеко; зі сторони Постачальника: столяр (carpenter) ОСОБА_1 , агент з митного оформлення Бурачинський Роман, водій навантажувача ОСОБА_2 (том 1 а.с.77).
З метою виконання умов Контракту, Товариство за період з 20 серпня 2022 року по 31 липня 2024 року здійснило поставку (експорт) компанії-нерезиденту «PALLETTMAN TRADING LTD» товару - піддону плоского дерев`яного (код товару - 4415202000) на загальну суму 468 549,86 євро/19 679 429,50 грн.
Валютна виручка за поставлений товар надійшла від «PALLETTMAN TRADING LTD», Сполучене Королівство, на рахунки Товариства, відкриті в Рівненському обласному управлінні AT «Ощадбанк», МФО 333368, за період з 20 серпня 2022 року по 31 липня 2024 року на загальну суму 325615,07 євро/13482534,56 грн.
У період з 08 серпня 2024 року по 14 серпня 2024 року на підставі наказу ГУ ДПС у Рівненській області №1957-п від 08 серпня 2024 року, направлень від 08 серпня 2024 року №3539/Ж3/17-00-07-01, №3540/Ж3/17-00-07-01 уповноваженими особами відповідача проведено документальну позапланову виїзну перевірку Товариства з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні розрахунків по зовнішньоекономічному експортному контракту №20/08-22 від 20 серпня 2024 року, укладеного з фірмою-нерезидентом «PALLETTMAN TRADING LTD», Об`єднане Королівство.
Результати перевірки оформлені Актом від 21 серпня 2024 року №12540/Ж5/17-00-07-01/42630096 (том 1 а.с.17-30), далі – Акт позапланової перевірки.
Перевіркою встановлено порушення частини 1, 2 статті 13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VIII «Про валюту і валютні операції (із змінами та доповненнями), пункту 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №5 (із змінами та доповненнями) та пункту 14-2 Постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (із змінами та доповненнями), а саме:
Валютна виручка за експортований товар загальною вартістю 142934,79 євро не надійшла, валютна виручка за експортований товар в сумі 24972,54 євро – надійшла із порушенням законодавчо встановлених строків надходження валютної виручки за поставлений товар при виконанні зовнішньоекономічного експортного контракту №20/08-22 від 20 серпня 2022 року, укладеного з фірмою-нерезидентом «PALLETTMAN TRADING LTD», Об`єднане Королівство, за період з 20 серпня 2022 року по 31 липня 2024 року (том 1 а.с.24).
Зведені дані щодо експортних операцій за Контрактом та стан розрахунків за перевірений період викладені в додатку №15 до акту перевірки (том 1 а.с.27-30, 211-214).
У додатку 17 до акту перевірки виконано розрахунок пені за порушення строків розрахунків по зовнішньоекономічних операціях, в якому за період з 03 грудня 2023 року по 31 липня 2024 року нараховано пеню на загальну суму 2 164 464, 79 грн (том 1 а.с.25-26, 215-216).
Згідно з п.2.4 акту перевірки Перелік документів, які було використано при проведенні перевірки, наведено у додатку 4 до цього акту перевірки, що є його невід`ємною частиною.
Платник податків акт перевірки підписав із запереченнями.
Як встановлено судом, контролюючий орган в Акті перевірки вказав про перевірку таких документів: зовнішньоекономічного контракту №20/08-22 від 20 серпня 2022 року, інвойсів, виписки банку, що стосується розрахунків по контракту, МД типу ІМ40ДЕ, CMR, оборотно-сальдової відомості, картки рахунку (дані обліку) по рахунку №362, Сертифікату №3200-24-1568 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) виданого Київською (регіональною) Торгово-промисловою палатою 16 серпня 2024 року №424/03.23р., листування з нерезидентом (том 1 а.с.20).
Контролюючий орган вказав, що наявність сертифікату ТПП про форс-мажорні обставини має оцінюватися у сукупності з іншими доказами. У той же час ТОВ «БАМ-Енерджі» не надано належних та допустимих у розумінні чинного законодавства України, обґрунтувань та доказів існування форс-мажорних обставин у взаємовідносинах з фірмою-нерезидентом, а саме як передбачено п.8.1 Контракту №20/08-22 від 20 серпня 2022 року: «Рекламація Покупця за якістю і станом, а також кількістю, розмірах та рекламації іншого характеру по відношенню до Товару можуть бути прийняті до розгляду Постачальником за умови, якщо вони надані в письмовій формі і не пізніше 3 днів з моменту приймання партії Товару на складі Покупця. Обґрунтуванням претензії є акт приймання-передачі, акт рекламації та фото товару, що підлягає рекламації на транспортному засобі, яким товар був поставлений» - не надано до перевірки:
- письмової претензії від Покупця, яка б була перекладена на державну мову не пізніше 3 днів з моменту приймання товару на складі Покупця;
- Акт приймання-передачі та акт рекламації;
- фото товару, що підлягає рекламації, на транспортному засобі, яким товар був поставлений (арк. Акту 7, а.с. 23).
Крім наведених обставин, акт перевірки не містить інших підстав для неврахування наданого до перевірки платником податків Сертифікату ТПП, не вказує на інші підстави й представник відповідача в судовому засіданні.
Як встановлено судом, Товариство подало заперечення на Акт перевірки 02 вересня 2024 року (вх. №33210/6/17-00 ГУ ДПС у Рівненській області) (а.с.31-38) вказавши, зокрема, на те, що в Акті перевірки пункт 8.1 Контракту вказаний з неправильним зазначенням терміну прийняття до розгляду рекламацій покупця, а саме: замість 7 днів вказано 3 дні; пункт 8.5 Контракту взагалі в Акті не висвітлено. Також зазначено, що із листів-рекламацій контрагента, які надавалися до перевірки та повторно долучаються до заперечень, вбачається, що покупцем були виявлені недоліки в якості поставлених на виконання Контракту дерев`яних піддонів. Відповідно до умов Контракту контрагент надав вказані письмові повідомлення протягом семи днів з моменту отримання товару на їхньому складі та просить направити на склад комісію з трьох осіб для підготовки акту за претензіями набракований товар. Згідно з п.8.5 контракту контрагент залишає за собою право утримувати оплату за товар до моменту приїзду комісії постачальника. Також в запереченні платник податків вказав на безпідставність неврахування податковим органом наданого Сертифікату ТПП, оскільки при видачі сертифікату Торгово-промислова палата України засвідчує не тільки форс-мажорні обставини, але і їх безпосередній вплив на конкретне зобов`язання (договір), у якому заявник є стороною (причинно-наслідковий зв`язок між обставиною/подією і неможливістю виконання заявником своїх конкретних зобов`язань). До заперечень на акт перевірки Товариство повторно надає всю без виключення перекладену з англійської на українську мову переписку з контрагентом-нерезидентом, яка підтверджує, що експортований товар містить недоліки по якості, які унеможливлюють його прийняття покупцем до моменту узгодження з постачальником обсягу таких недоліків та суми, на яку внаслідок цього зменшиться ціна Контракту. Додатками до заперечень зазначено перелік наданих документів (том 1 а.с.31-38).
Головне управління ДПС у Рівненській області надано відповідь на заперечення №5966/Ж12/17-00-07-01 від 11 вересня 2024 року зазначивши, що надані до заперечень документи, факти наведені в запереченні не спростовують висновки акту перевірки. За результатами розгляду заперечень висновки, викладені в акті перевірки залишені без змін (том 1 а.с.39-49).
Судом встановлено, що на підставі акту перевірки від 21 серпня 2024 року №12540/Ж5/17-00-07-04-15/42630096 ГУ ДПС у Рівненській області прийнято податкове повідомлення-рішення від 13 вересня 2024 року №1352417000701, яким за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД нарахована пеня в сумі 2164464,79 грн (том 1 а.с.14-15).
У податковому повідомленні-рішенні зазначено, що період порушення з 20 серпня 2024 року по 31 липня 2024 року; на акт перевірки платником податків не подавались заперечення; додаткові документи, пояснення, які спростовують наявність його вини, наявності пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до Податкового кодексу України не надавались.
Платник податків використав процедуру адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення, подавши скаргу від 07 жовтня 2024 року до Державної податкової служби України, до якої були долучені документи по зовнішньо-економічному контракту, які надавалися відповідачу під час перевірки та до заперечення на акт перевірки (а.с.51-62).
Рішенням Державної податкової служби України №36588/6/99-00-06-01-02-06 від 06 грудня 2024 року скаргу платника податків залишено без задоволення, а податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Рівненській області від 13 вересня 2024 року №1352417000701 - без змін (том 1 а.с.63-69).
Вважаючи свої права порушеними, Товариство звернулось за судовим захистом.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції, враховуючи положення Податкового кодексу України, Закону України «Про валюту та валютні операції» і Закону України «Про торгово-промислові палати в України», дійшов висновку про те, що наявність Сертифікату Торгово-промислової палати України №3200-24-1568 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) є належним та достатнім доказом неможливості виконання Товариством Контракту №20/08-22 від 20 серпня 2022 року, що є підставою для звільнення позивача від відповідальності за порушення граничних строків розрахунків, встановлених НБУ, однак контролюючий орган безпідставно не врахував долучені докази позивача під час документальної перевірки та при прийнятті оскарженого податкового повідомлення-рішення, тому останнє не відповідає критеріям обґрунтованості та розсудливості, прийняте з порушенням встановленої процедури, упереджено, без урахування всіх важливих обставин, а відтак є протиправним та підлягає скасуванню.
Такий висновок суду першої інстанції, на думку колегії суддів, відповідає нормам матеріального права та фактичним обставинам справи і є правильним, законним та обґрунтованим, виходячи з наступного.
Ч.2 ст.19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає ПК України.
Приписами пункту 21.1 ст.21 ПК України передбачено, що посадові та службові особи контролюючих органів зобов`язані, зокрема, дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами; забезпечувати сумлінне виконання покладених на контролюючі органи функцій; забезпечувати ефективну роботу та виконання завдань контролюючих органів відповідно до їх повноважень; не допускати порушень прав та охоронюваних законом інтересів громадян, підприємств, установ, організацій.
За змістом пп.20.1.4, 20.1.6 п.20.1 ст.20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право: проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення; запитувати та вивчати під час проведення перевірок первинні документи, що використовуються в бухгалтерському обліку, регістри, фінансову, статистичну та іншу звітність, пов`язану з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів, виконанням вимог законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи.
Відповідно до п.75.1 ст.75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Згідно з пп.75.1.2 п.75.1 ст.75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.
Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.
Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.
Порядок проведення документальних позапланових перевірок визначений статтею 78 ПК України.
Матеріалами справи стверджується, що ГУ ДПС у Рівненській області у період з 08 серпня 2024 року по 14 серпня 2024 року на підставі наказу №1957-п від 08 серпня 2024 року, направлень від 08 серпня 2024 року №3539/Ж3/17-00-07-01, №3540/Ж3/17-00-07-01 проведено документальну позапланову виїзну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «БАМ-ЕНЕРДЖІ» щодо дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні розрахунків по зовнішньоекономічному експортному контракту №20/08-22 від 20 серпня 2024 року, укладеного з фірмою-нерезидентом «PALLETTMAN TRADING LTD», Об`єднане Королівство та за результатами перевірки оформлено актом Актом від 21 серпня 2024 року №12540/Ж5/17-00-07-01/42630096 (том 1 а.с.17-30).
Зі змісту вищевказаного акту вбачається, що перевіркою встановлено порушення Товариством частини 1, 2 статті 13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VIII «Про валюту і валютні операції (із змінами та доповненнями), пункту 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №5 (із змінами та доповненнями) та пункту 14-2 Постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (із змінами та доповненнями), а саме: валютна виручка за експортований товар загальною вартістю 142934,79 євро не надійшла, валютна виручка за експортований товар у сумі 24972,54 євро – надійшла із порушенням законодавчо встановлених строків надходження валютної виручки за поставлений товар при виконанні зовнішньоекономічного експортного контракту №20/08-22 від 20 серпня 2022 року, укладеного з фірмою-нерезидентом «PALLETTMAN TRADNG LTD», Об`єднане Королівство, за період з 20 серпня 2022 року по 31 липня 2024 року (том 1 а.с 24).
Зведені дані щодо експортних операцій за Контрактом та стан розрахунків за перевірений період викладені в додатку №15 до акту перевірки (том 1 а.с.27-30, 211-214).
Крім того, у додатку 17 до акту перевірки виконано розрахунок пені за порушення строків розрахунків по зовнішньоекономічних операціях, в якому за період з 03 грудня 2023 року по 31 липня 2024 року нараховано пеню на загальну суму 2164464,79 грн (том 1 а.с.25-26, 215-216).
Відповідно до п.2.4 Акту перевірки перелік документів, які було використано при проведенні перевірки, наведено у додатку 4 до цього акту перевірки, що є його невід`ємною частиною.
Так, згідно з п.86.1 ст.86 ПК України результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.
Акт (довідка), складений за результатами перевірки та підписаний посадовими особами, які проводили перевірку, або особами, уповноваженими на це у встановленому порядку, у строки, визначені цим Кодексом, надається платнику податків або його законному представнику, який зобов`язаний його підписати.
Акт перевірки - документ, який складається у передбачених цим Кодексом випадках, підтверджує факт проведення перевірки та відображає її результати.
У разі незгоди платника податків з висновками акта (довідки) такий платник зобов`язаний підписати такий акт (довідку) перевірки із запереченнями, які він має право надати разом з підписаним примірником акта (довідки) або окремо у строки, передбачені цим Кодексом.
Матеріали перевірки – це акт (довідка) перевірки з інформативними додатками, які є його невід`ємною частиною; заперечення, надані платником податків до акта (довідки) перевірки (у разі їх наявності на час розгляду).
Згідно з п.86.7 ст.86 ПК України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).
Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.
За змістом пп.86.7.1 п.86.7 ст.86 ПК України Акт перевірки, заперечення до акта перевірки та/або додаткові документи і пояснення, у разі їх подання платником податку у визначеному цим пунктом порядку (далі - матеріали перевірки), розглядаються комісією такого контролюючого органу з питань розгляду заперечень та пояснень до актів перевірок (далі - комісія з питань розгляду заперечень), яка є постійно діючим колегіальним органом контролюючого органу.
Відповідно до пп.86.7.4 п.86.6 ст.86 ПК України під час розгляду матеріалів перевірки комісія з питань розгляду заперечень, зокрема: встановлює, чи вчинив платник податку, щодо якого було складено акт перевірки, порушення податкового, валютного та/або іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи; розглядає обставини вчинених правопорушень, які відображені в акті перевірки, а також встановлені при розгляді наданих платником податків відповідно до цього пункту письмових пояснень та їх документального підтвердження (зокрема щодо обставин, що стосуються події правопорушення, та вжитих платником податків заходів щодо дотримання правил та норм законодавства, з посиланням на документи та інші фактичні дані, що підтверджують зазначені обставини); досліджує питання наявності або відсутності обставин, що виключають вину у вчиненні правопорушення (крім правопорушень, відповідальність за які настає незалежно від наявності вини), пом`якшують або звільняють від відповідальності; досліджує питання щодо необхідності проведення перевірки у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу.
При розгляді матеріалів перевірки контролюючим органом досліджуються всі наявні фактичні дані, що стосуються предмета розгляду, у тому числі документи, надані платником податків або витребувані у нього, письмові та усні пояснення платника податку, інші фактичні дані, що наявні або доступні контролюючому органу.
За результатами розгляду матеріалів перевірки комісія з розгляду заперечень приймає висновок, що є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.
З системного аналізу наведених вище правових норм суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що акт перевірки, додатки до акта перевірки, заперечення на акт перевірки, відповідь за результатами розгляду заперечень у своїй сукупності складають матеріали перевірки та є їх невід`ємною частиною.
Матеріалами справи стверджується, що платник податків не погодився з висновками Акту позапланової виїзної документальної перевірки від 21 серпня 2024 року №12540/Ж5/17-00-07-01/42630096 та 02 вересня 2024 року подав заперечення на акт перевірки, зазначивши, що Сертифікат №3200-24-1568 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) від 16 серпня 2024 року є належним доказом існування форс-мажорних обставин по Контракту №20/08-22 від 20 серпня 2022 року. Крім того, позивач звернув увагу на те, що в Акті перевірки зазначено, що Товариство не надало на перевірку письмової претензії від покупця, яка була б перекладена на державну мову не пізніше 3-х днів з моменту приймання товару на складі Покупця; акт приймання товару на складі Покупця; фото товару, що підлягає рекламації на транспортному засобі, яким товар був поставлений, при цьому, до вказаних заперечень Товариство повторно надає всю без виключення перекладену з англійської на українську мову переписку з "Pallettman Traiding LTD"; також долучаються фото неякісного товару, який підлягає рекламації.
Як вбачається з матеріалів справи, платником податків разом із запереченням на акт перевірки було надано: зовнішньоекономічний контракт від 20 серпня 2022 року №20/08-22, Додаткова угода до контракту №1 від 23 серпня 2022 року, Додаткова угода №17/04 від 17 квітня 2023 року; Додаток №1 до Додаткової угоди №17/04 від 17 квітня 2023 року (том 1 а.с.70-77).
Комісією ГУ ДПС у Рівненській області подані заперечення були розглянуті та прийнято рішення залишити висновки акту перевірки без змін, про що платнику податків надано відповідь від 11 вересня 2024 року №5966/Ж12/17-00-07-01.
Крім того, контролюючий орган у відповіді на заперечення зазначив, що Додаткова угода №1 від 23 серпня 2022 року до контракту, якою внесено зміни до контракту, не була надана до перевірки.
Як правильно звернув увагу суд першої інстанції, в акті перевірки, а саме: на арк.4 (а.с. 20) у переліку перевірених документів не згадується Додаткова угода №1 до Контракту від 23 серпня 2022 року, разом з тим, у п.2.4 акту перевірки зазначено, що перелік документів, які було використано при проведенні перевірки, наведено у додатку 4 до цього акту, що є його невід`ємною частиною. При цьому, представником податкового органу надано письмові поясненнями від 24 березня 2025 року, в яких зазначено, що додаток 1 надано до акту перевірки, однак в акті перевірки у п.2.4 номер додатку 4 зазначений неправильно.
Колегія суддів зазначає, що судом першої інстанції правильно досліджено Узагальнений перелік документів, які було використано при проведенні перевірки та встановлено, що контролюючим органом при перевірці дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій було охоплено суцільним порядком такі документи: "зовнішньоекономічний контракт (з додатковою угодою), інвойси, інше; митні декларації, CMR, виписки банку, що стосуються розрахунків по контрактах; оборотні відомості та картка по рахунку 362; Сертифікат №3200-24-1568 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), виданого Київською (регіональною) Торгово-промисловою палатою 16 серпня 2024 року №424/03.23 (том 1 а.с.178).
Згідно з п.1 розділу IV Порядку оформлення результатів документальних перевірок дотримання законодавства України з питань податкового, валютного та іншого законодавства платниками податків, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 20.08.2015 №727, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 26.10.2015 за №1300/27745, залежно від фінансово-господарської діяльності платника податків та результатів перевірки до інформативних додатків належать: оригінали або завірені в установленому законодавством порядку копії документів, що підтверджують наявність або відсутність фактів порушень податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у разі їх отримання; опис отриманих копій документів.
Колегія суддів зазначає, що всупереч вищевказаному Порядку контролюючий орган не зазначав додатками до акту документів, наданих платником податку, а також не склав опису отриманих копій документів. Водночас в наданому додатку 1 до акта перевірки стверджується опрацювання суцільним порядком (без ідентифікації за номером та датою) "зовнішньоекономічний контракт (з додатковою угодою), інвойси, інше". Відомості про те, які "інші" документи були охоплені перевіркою суцільним порядком, в матеріалах судової справи відсутні.
Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що у зв`язку з некоректним формулюванням переліку досліджених перевіркою документів, суд відхиляє як непідтверджені належними й допустимими доказами покликання відповідача про ненадання до перевірки додаткової угоди та листів-рекламацій з перекладом українською мовою. Крім того, контролюючий орган не заперечує, що такі документи були надані до заперечення на акт перевірки, вони зазначені також у відповіді на заперечення, а тому, в силу вимог п.86.7 ст.86 Податкового кодексу України такі документи є невід`ємною частиною матеріалів перевірки, а тому мали бути оцінені відповідачем у сукупності з усіма іншими обставинами. 
Однак відповідач не навів жодного мотиву чи обґрунтування підстав неврахування наданих платником податків документів та підтримав висновки акту перевірки, покликаючись на ненадання Товариством документів по взаємовідносинах з нерезидентом відповідно до змісту п.8.1 Контракту.
При цьому, як правильно встановлено судом першої інстанції, зміст п.8.1 Контракту, який процитовано відповідачем в акті перевірки та у відповіді на заперечення, не відповідає змісту п.8.1 Контракту в редакції, викладеній в Додатковій угоді №1 від 23 серпня 2022 року до Контракту, зокрема, внесені зміни стосуються термінів, впродовж яких Сторони Контракту погодили оформлення претензійних документів у разі виявлення недоліків поставленого Товару.
Так, згідно з п.8.1. Контракту у редакції Додаткової угоди №1 від 23 серпня 2022 року, Рекламації Покупця за якістю і станом, а також кількістю, розмірах та рекламації іншого характеру стосовно Товару можуть бути прийняті до розгляду Постачальником за умови, що вони надані у письмовій формі і не пізніше 7 днів з моменту приймання партії Товару на складі Покупця. У разі виявлення того, що Товар не відповідає стандартам якості, після отримання товару, Покупець повинен повідомити Продавця протягом трьох днів від дати отримання на складі. Після цього Продавець зобов`язаний направити комісію у складі трьох осіб до складу продавця для складання звіту про претензії щодо відхилення товарів, а також вирішення питання щодо повернення таких товарів. Строк направлення комісії становить 14 календарних днів з моменту отримання претензії від Покупця. Склад комісії затверджений Сторонами в Додатку №1 до цієї Додаткової угоди.
Також Сторони погодили доповнити Договір пунктом 8.5 та викласти його у такій редакції: « 8.5. У випадку виявлення претензій до Товару та згідно п. 8.1 Договору. Покупець має право притримати оплату Товару до моменту прибуття комісії Постачальника».
Таким чином, претензійні взаємовідносини з контрагентом-нерезидентом підлягали оформленню шляхом надання Покупцем рекламації у строк "не пізніше 7 днів з моменту приймання партії Товару на складі Покупця" (а не трьох днів, як наполягає відповідач). А складання звіту про претензії щодо відхилення товарів, вирішення питання повернення таких товарів тощо має здійснюватися шляхом направлення комісії продавця (попередньо затвердженого сторонами складу) впродовж 14 днів з моменту отримання претензії. Не йдеться в діючій редакції Контракту й про необхідність підтвердження претензії фотознімками Товару разом із транспортним засобом.
З врахуванням наведеного вище, колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції про те, що відповідач неправильно встановив умови зовнішньоекономічного контракту та обставини, пов`язані з його виконанням.
Крім того, дослідивши надані платником податків контролюючому органу, а також до матеріалів судової справи повідомлення про претензію щодо якості продукції "Претензія щодо якості та кількості дерев`яних піддонів за договором постачання (том 1 а.с.79-102, переклад з англійської на українську мову а.с.111-127), судом першої інстанції правильно встановлено, що такі претензії направлені позивачу покупцем: 22 липня 2023 року, 28 липня 2023 року, 02 вересня 2023 року, 07 вересня 2023 року, 11 вересня 2023 року, 14 вересня 2023 року, 28 вересня 2023 року, 07 вересня 2023 року, 11 вересня 2023 року, 18 вересня 2023 року, 25 вересня 2023 року, 02 жовтня 2023 року, 05 жовтня 2023 року, 19 жовтня 2023 року, 23 жовтня 2023 року, 30 жовтня 2023 року, 13 листопада 2023 року, з покликанням на номери митних декларацій, які відповідають наведеним у додатку 15 до акту перевірки. У кожній претензії вказано, що вона подається впродовж семи днів з моменту отримання товарів на складі покупця, зазначається про необхідність направлення комісії продавцем впродовж 14 днів, а також про право продавця відповідно до п.8.5 контракту утримувати оплату за товар до прибуття комісії постачальника, разом з тим, будь-якої оцінки таким обставинам відповідачем не надано.
Матеріалами справи стверджується, що позивачем надано листи, адресовані покупцю, з перекладом українською мовою, за змістом яких (том 1 а.с.103-110, 135-142) позивач вказував про неможливість направити комісію у визначений контрактом термін з огляду на продовження в Україні воєнного стану. У зв`язку з виявленими покупцем у період липень-листопад 2023 року недоліками поставленого товару по якості та кількості, покупець відповідно до умов контракту притримав оплату за поставлений товар до узгодження з комісією постачальника умов заміни чи повернення неякісного товару; водночас позивач позбавлений можливості направити погоджений склад комісії для врегулювання претензійних питань у зв`язку із продовженням воєнного стану в Україні та обмеженням виїзду громадян України чоловічої статі за кордон.
Колегія суддів зауважує, що ні в акті перевірки, ні у відповіді на заперечення контролюючий орган не оцінював наданих позивачем документів щодо листування з контрагентом-нерезидентом, та без жодних обґрунтувань не взяв їх до уваги, при цьому відповідач відхилив наданий платником податків сертифікат торгово-промислової палати, вказавши, що такий документ має оцінюватися у сукупності з іншими доказами.
Суд першої інстанції правильно звернув увагу на непослідовність та необ`єктивність встановлення відповідачем обставин, які входили до предмета документальної перевірки, позаяк контролюючий орган одночасно вказував на необхідність дослідження в сукупності всіх доказів, водночас необґрунтовано відхиляв надані платником податків докази. Крім того, в оскарженому податковому повідомленні-рішенні зазначено, що заперечення на акт перевірки платником не подавалося, додаткові документи, пояснення, які спростовують наявність його вини, наявності пом`якшуючих обставин або обставин, які звільняють від фінансової відповідальності відповідно до Податкового кодексу України, не надавались. Такі висновки контролюючого органу спростовані в ході судового розгляду справи.
Колегія суддів зазначає, що допущені відповідачем процедурні порушення під час оформлення матеріалів перевірки та податкового повідомлення-рішення не можуть бути самостійною та достатньою підставою для висновку про протиправність оскарженого податкового повідомлення-рішення, однак встановлені судом обставини дають підстави вважати, що контролюючий орган внаслідок описаних вище дефектів провів документальну позапланову перевірку неповно, що ставить під сумнів висновки про виявлені порушення та необхідності здійснити перевірку обґрунтованості підстав позову щодо наявності порушень валютного законодавства.
Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначено Законом України “Про валюту і валютні операції” №2473-VIII від 21 червня 2018 року (далі – Закон №2473-VIII).
За змістом ст.1 Закону №2473-VIII валютна операція – це операція, що має хоча б одну з таких ознак: а) операція, пов`язана з переходом права власності на валютні цінності та (або) права вимоги і пов`язаних з цим зобов`язань, предметом яких є валютні цінності, між резидентами, нерезидентами, а також резидентами і нерезидентами, крім операцій, що здійснюються між резидентами, якщо такими валютними цінностями є національна валюта; б) торгівля валютними цінностями; в) транскордонний переказ валютних цінностей та транскордонне переміщення валютних цінностей.
Стаття 2 Закону №2473-VIII визначає принципи валютного регулювання, в числі яких - свобода здійснення валютних операцій, що передбачає: право фізичних та юридичних осіб - резидентів укладати угоди з резидентами та (або) нерезидентами та виконувати зобов`язання, пов`язані з цими угодами, у національній валюті чи в іноземній валюті, у тому числі відкривати рахунки у фінансових установах інших країн; право фізичних та юридичних осіб - резидентів придбавати валютні цінності, активи за кордоном, переміщувати через митний кордон України валютні цінності; запровадження обмежень і заходів захисту виключно з підстав та у порядку, визначених законом, з метою забезпечення стабільності фінансової системи і рівноваги платіжного балансу України; недопущення неправомірного і необґрунтованого втручання держави у валютні операції.
Відповідно до ч.1, 3 ст.3 Закону №2473-VIII відносини, що виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону. У разі якщо положення інших законів суперечать положенням цього Закону, застосовуються положення цього Закону. 
Згідно з ч.4 ст.5 Закону №2473-VIII порядок проведення розрахунків за валютними операціями визначається Національним банком України.
За змістом ч.1 ст.13 Закону №2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів. Національний банк України має право встановлювати винятки та (або) особливості запровадження цього заходу захисту для окремих товарів та (або) галузей економіки за поданням Кабінету Міністрів України. Національний банк України має право встановлювати мінімальні граничні суми операцій з експорту та імпорту товарів, на які поширюються встановлені відповідно до цього Закону граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Відповідно до ч.3, 5-8 ст.13 Закону №2473-VIII у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).
Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
У разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту). У разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується. У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено. У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову сплаті підлягає лише пеня, нарахована до дня прийняття позовної заяви до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.
Згідно зі ст.6,7,7-1,15,28,30,33,44-46,48,56,71 Закону України “Про Національний банк України”, статті 99 Конституції України, статей 2, 6, 9, 12, 13, 16 Закону України “Про валюту і валютні операції”, Правління Національного банку України постановою №5 від 02 січня 2019 року, затвердило “Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті”.
Цим Положенням визначено заходи захисту, запроваджені Національним банком України, порядок їх застосування (порядок здійснення валютних операцій в умовах запроваджених цим Положенням заходів захисту), а також порядок здійснення окремих операцій в іноземній валюті. 
За змістом п.21 розділу II Положення граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів. 
Відповідно до п.22 розділу II Положення граничні строки розрахунків, зазначені в пункті 21 розділу II цього Положення:
1) не поширюються на операцію з експорту, імпорту товарів (уключаючи незавершені розрахунки за операцією), сума якої (в еквіваленті за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установленим Національним банком на дату здійснення операції) є меншою, ніж розмір, передбачений статтею 20 Закону України “Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення”, крім дроблення операцій з експорту товарів або дроблення валютних операцій;
2) застосовуються з урахуванням установлених Національним банком за поданням Кабінету Міністрів України, відповідно до абзацу другого частини першої статті 13 Закону України “Про валюту і валютні операції”, винятків та (або) особливостей для окремих товарів, та (або) галузей економіки.
Згідно з п.23 розділу II Положення розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного пунктом 21 розділу II цього Положення, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення, у повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в Україні в банку.
У зв`язку з введенням Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 воєнного стану в Україні, Правлінням Національного банку України прийнято Постанову №18 від 24.02.2022 “Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану”.
За змістом п.14-2 цієї Постанови (яким вона доповнена згідно з Постановою Національного банку №68 від 04.04.2022; із змінами, внесеними згідно з Постановами Національного банку №113 від 07.06.2022, №142 від 07.07.2022) встановлено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року.
З метою врегулювання порядку здійснення банками валютного нагляду за дотриманням резидентами встановлених Національним банком України граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів Правління Національного банку України Постановою №7 від 02 січня 2019 року затвердило Інструкцію про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Відповідно до п.5 розділу ІІ цієї Інструкції банк здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів резидента, які передбачають розрахунки в грошовій формі (уключаючи розрахунки резидента з нерезидентом на території України), що здійснюються через цей банк.
Згідно з пп.2 п.7 розділу ІІ Інструкції банк розпочинає відлік установлених НБУ граничних строків розрахунків з дати здійснення платежу (списання коштів з рахунку клієнта), а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - здійснення банком платежу на користь нерезидента (списання коштів з рахунку банку) - за операціями з імпорту товарів.
За змістом п.9 розділу ІІІ цієї Інструкції банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків, зокрема, після отримання інформації з реєстру МД про здійснення поставки за імпортною операцією з оформленням МД типу ІМ-40 “Імпорт”, ІМ-41 “Реімпорт”, ІМ-51 “Переробка на митній території”, ІМ-72 “Безмитна торгівля”, ІМ-75 “Відмова на користь держави”, ІМ-76 “Знищення або руйнування” (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню) або після пред`явлення резидентом документа (крім МД), який використовується для митного оформлення продукції (якщо на продукцію, що імпортується, згідно із законодавством України не оформляється МД).
Відповідно до пп.5 п.12 цього ж розділу допускається зменшення суми грошових коштів, які мають надійти на користь резидента від нерезидента як оплата за експорт товару або вартості товарів, що імпортуються, за умови, якщо протягом виконання зобов`язань за договором відбувається повернення сплачених імпортером коштів повністю або частково (на суму цих коштів).
Згідно з п.16 Інструкції банк здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операцією з експорту товарів за кожним фактом здійснення поставки товару, а за операцією з імпорту товарів - окремо за кожним фактом здійснення платежу, якщо договір передбачає поставку товару, здійснення платежу в кілька етапів.
З системного аналізу Закону №2473-VIII та нормативно-правових актів, прийнятих на його виконання, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що такими встановлено вичерпний перелік підстав, за якими: передбачено зупинення або продовження граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів, встановленого НБУ; можливе завершення здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків; допускається зменшення суми грошових коштів, які мають надійти на користь резидента від нерезидента як оплата за експорт товару або вартості товарів, що імпортуються.
Як вбачається з матеріалів справи, контролюючий орган, як на причину відсутності підстав для продовження та/або зупинення строків розрахунків за спірною експортною операцією, зазначає про те, що Товариство з обмеженою відповідальністю «БАМ-ЕНЕРДЖІ» не надало до перевірки висновку центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, а також доказів звернення до судових органів про стягнення заборгованості з нерезидента за Контрактом, разом з тим, як правильно встановлено судом першої інстанції, Контракт №20/08-22 від 20 серпня 2022 року сторонами належним чином виконувався починаючи з 22 вересня 2022 року до грудня 2023 року, впродовж цього періоду позивач здійснив експорт дерев`яних піддонів за 65 митними деклараціями; валютна виручка за поставлений Товар вчасно та в повній сумі надходила на банківський рахунок постачальника. Такі обставини підтверджені контролюючим органом в додатку 15 до акту перевірки.
Крім того, подальше порушення термінів надходження в Україну валютної виручки було зумовлене претензіями покупця до якості та кількості поставленої продукції, про що в порядку, передбаченому Контрактом, покупець направляв повідомлення-рекламації позивачу. Позивач в силу обставин, що склалися, з урахуванням обмеження виїзду за кордон громадян України під час воєнного стану, позбавлений можливості відрядити уповноважену комісію до покупця для вирішення претензійних питань відповідно до умов зовнішньоекономічного договору, відповідно до фаху та компетенції членів комісії. А покупець, своєю чергою, відповідно до п. 8.5 Контракту, притримує розрахунки за Контрактом до врегулювання питання заміни чи повернення неякісного товару, позаяк в такій ситуації сума зобов`язань за контрактом підлягатиме зменшенню.
Такі обставини також підтверджені наказами Товариства від 03 вересня 2023 року №03/08-1 про створення комісії з оцінки якості поставленого товару по Контракту; від 03 вересня 2023 року №03/08-2 про направлення у відрядження членів комісії; від 15 листопада 2023 року №15/11-1 та від 08.02.2024 №08/02-1 про перенесення відрядження (том 1 а.с.144-147), які були надані контролюючому органу, однак такі останнім досліджені не були.
Як вбачається з матеріалів справи, під час проведення перевірки Товариством було надано Сертифікат №93200-24-1568 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) від 16 серпня 2024 року №424/03.23 Київської обласної (Регіональної) торгово-промислової палати.
При цьому, Торгово-промислова палата при вирішенні питання існування обставин непереборної сили оцінювала відповідно до норм чинного законодавства України в повному обсязі ті ж документи, які платник податків надавав під час документальної перевірки, а також які досліджені судом у цій справі по взаємовідносинах з контрагентом-нерезидентом.
Зі змісту Сертифікату ТПП №93200-24-1568 вбачається, що у такому засвідчено форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військова агресія російської федерації проти України, що стало підставою для введення воєнного стану, продовження дії правового режиму воєнного стану, введення комендантської години, військова мобілізація, встановлення особливого режиму в`їзду і виїзду, обмеження свободи пересування громадян, іноземців та осіб без громадянства, а також руху транспортних засобів в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, заборона на період дії правового режиму воєнного стану виїзду за межі України громадян України чоловічої статі віком від 18 до 60 років, Товариству з обмеженою відповідальністю "БАМ-Енерджі" щодо обов`язку (зобов`язання), а саме: поставити товар - вироби з деревини (відповідно до п.8.1 Контракту забезпечити прибуття комісії у складі трьох чоловік до покупця для складання звіту про претензії щодо відхилення товарів) у термін: 14 календарних днів з моменту отримання претензії направити комісію до покупця за Контрактом №20/08-22 від 20 серпня 2022 року укладеним з «PALLETTMAN TRADING LTD» відповідно до зазначених актів чинного законодавства України, які унеможливили його виконання в зазначений термін.
Період дії форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) з 18 серпня 2023 року, які тривають на 16 серпня 2024 року (том 1 а.с.179-182).
Колегія суддів зазначає, що згідно з ч.6 ст.13 Закон №2473-VIII у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
За змістом ст.14-1 Закону України “Про торгово-промислові палати в Україні” №671/97-ВР від 02.12.1997 Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно. 
Відповідно до ст.3.3 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого рішенням Президії Торгово-промислової Палати №44 (5) від 18.12.2014 сертифікат (в певних договорах, законодавчих і нормативних актах згадується також як висновок, довідка, підтвердження) про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) – це документ, за затвердженими Президією ТПП України відповідними формами, який засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), виданий ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством, умовами договору (контракту, угоди тощо) та цим Регламентом. 
Згідно з розпорядженням Торгово-промислової палати України №3 від 25 лютого 2022 року “Про процедуру засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) у період дії воєнного стану на території України” тимчасово, на період воєнного стану на території України до припинення або скасування воєнного стану на території України, уповноважені регіональні торгово-промислові палати мають право за зверненням суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб, засвідчувати форс-мажорні обставини з усіх питань, що належать до компетенції ТПП України, в тому числі передбачених пунктом 4.2 Регламенту засвідчення Торгово-промислового палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс мажорних обставин, який затверджено Рішенням Президії ТПП України №44 (5) від 18 грудня 2014 року. 
Колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції про те, що сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), який видано Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами, або уповноваженою організацією (органом) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту), є підставою для продовження законодавчо встановлених термінів (строків) розрахунків на період дії форс-мажорних обставин та підставою для не нарахування пені на період дії форс-мажорних обставин.
Крім того, положення Закону України “Про валюту та валютні операції” не визначають жодним чином повноважень контролюючого органу на власний розсуд надавати оцінку висновку торгово-промислової палати щодо наявності форс-мажорних обставин, як і не покладає на суб`єкта господарювання обов`язок довести контролюючому органу наявність форс-мажорних обставин, а навпаки – вказується лише про необхідність надати довідку (сертифікат) про існування форс-мажорних обставин у конкретно визначеній господарській операції. Тобто, частина шоста статті 13 Закону “Про валюту та валютні операції” надає у спірних правовідносинах довідці (сертифікату) торгово-промислової палати ознаки преюдиційного характеру, оскільки визначає цей документ як достатній доказ існування форс-мажорних обставин у конкретному випадку, що не вимагає надання додаткових доказів та документів під час проведення перевірки або під час оскарження в судовому порядку її наслідків.
Таким чином, аналізуючи вищенаведені законодавчі приписи та фактичні обставини справи у їх сукупності, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що наявність Сертифікату Торгово-промислової палати України №3200-24-1568 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) є належним та достатнім доказом неможливості виконання Товариством Контракту №20/08-22 від 20 серпня 2022 року, що є підставою для звільнення позивача від відповідальності за порушення граничних строків розрахунків, встановлених НБУ, однак контролюючий орган безпідставно не врахував долучені докази позивача під час документальної перевірки та при прийнятті оскарженого податкового повідомлення-рішення, а тому останнє не відповідає критеріям обґрунтованості та розсудливості, прийняте з порушенням встановленої процедури, упереджено, без урахування всіх важливих обставин, а відтак є протиправним та підлягає скасуванню.
Враховуючи наведене вище, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.
Крім того, колегія суддів зазначає, що інші зазначені відповідачем в апеляційній скарзі обставини, крім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин справи і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.
Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі Серявін та інші проти України (№4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav. Spain) №303-A, пункт 29).
Також згідно з п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості в межах відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.
З врахуванням вищенаведеного колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про підставність позовних вимог, правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому відповідно до ст.316 КАС України апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду - без змін.
Оскільки колегія суддів залишає без змін рішення суду першої інстанції, то відповідно до ч.6 ст.139 КАС України понесені сторонами судові витрати новому розподілу не підлягають.
Керуючись ст.139, 195, 242, 243, 250, 304, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,-
п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Рівненській області залишити без задоволення, а рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 24 березня 2025 року у справі №460/15343/24 - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках, передбачених ст.328 КАС України, протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя	 	О. І. Мікула 	
судді	 	С. М. Кузьмич 	
 	 	А. Р. Курилець  	
Повне судове рішення складено та підписано 25 лютого 2026 року у зв`язку з перебуванням судді Курильця А. Р. у відпустці у період з 23 по 24 лютого 2026 року.