ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД 
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116 (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"28" січня 2026 р. Справа№ 910/10228/24
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого: Кравчука Г.А.
суддів: Тищенко А.І. 
Коробенка Г.П. 

при секретарі судового засідання: Нагулко А.Л.
за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання від 28.01.2026
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Українська страхова група"
на рішення Господарського суду міста Києва від 15.05.2025 (повне рішення складено 25.07.2025)
у справі № 910/10228/24 (суддя Селівон А.М.)
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СТС-КО"
до Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Українська страхова група"
про стягнення 1 144 097,54 грн,

ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог та рух справи в суді першої інстанції.
У серпні 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю "СТС-КО" (далі - ТОВ "СТС-КО") звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Українська страхова група" (далі - ПрАТ "СК "УСГ") про стягнення страхового відшкодування у розмірі 1 421 688,44 грн.
Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов укладеного між сторонами договору добровільного страхування майна від 22.12.2020 №10-5001-20-00002, в частині своєчасної виплати страховиком страхового відшкодування у зв`язку з настанням страхового випадку (пожежа), внаслідок чого у відповідача утворилась заборгованість у вказаній сумі.
На стадії підготовчого засідання позивачем подано заяву про зменшення розміру позовних вимог, в якій останній просив стягнути з відповідача 1 144 097,54 грн страхового відшкодування. Вказана заява прийнята судом до розгляду.
Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його ухвалення.
Рішенням Господарського суду міста Києва від 15.05.2025 у справі №910/10228/24 позов задоволено.
Присуджено до стягнення з ПрАТ "СК "УСГ" на користь ТОВ "СТС-КО" 1 144 097,54 грн страхового відшкодування, 70 000,00 грн витрат за проведення будівельно-технічної експертизи та витрати по сплаті судового збору в розмірі 17 161,46 грн.
Ухвалюючи вказане рішення, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки матеріалами справи підтверджується факт невиконання відповідачем своїх зобов`язань щодо сплати позивачу повної суми страхового відшкодування в добровільному порядку, розмір основної заборгованості відповідає фактичним обставинам та на момент ухвалення рішення доказів повної виплати страхового відшкодування відповідач суду не надав, як і доказів, що спростовують вищевикладені обставини, позовні вимоги є обґрунтованими, підтверджуються матеріалами справи та відповідачем не спростовані, а тому вимоги позивача про стягнення з відповідача 1 144 097,54 грн страхового відшкодування підлягають задоволенню. При цьому, враховуючи, що позивачем надано належні та допустимі докази на підтвердження понесення витрат у розмірі 70 000,00 грн на проведення експертного дослідження та складання висновку експерта від 28.10.2024 №841/10-2024, та за відсутності висновків суду про відмову/часткове задоволення позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку, що вимоги позивача про стягнення з відповідача витрат на проведення експертизи підлягають задоволенню в повному обсязі в сумі 70 000,00 грн.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів.
Не погоджуючись з рішенням місцевого господарського суду, ПрАТ "СК "УСГ" 11.08.2025 звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 15.05.2025 у справі №910/10228/24 та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.
Мотивуючи вимоги апеляційної скарги, ПрАТ "СК "УСГ" вважає, що суд першої інстанції, неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, в зв`язку з чим зробив висновки, які не відповідають обставинам справи, порушив норми процесуального права та невірно застосував норми матеріального права, та, як наслідок ухвалив незаконне та необґрунтоване рішення.
Так, на переконання скаржника, висновки суду першої інстанції з приводу того, що позивачем всі документи надано вчасно і строк для прийняття рішенням відповідачем по страховій справі минув ще 16.02.2022 є необґрунтованими та не відповідають дійсним обставинам у справі.
Також, апелянт не погоджується з розрахунком розміру страхового відшкодування.
Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті.
Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.08.2025 апеляційну скаргу ПрАТ "СК "УСГ" на рішення Господарського суду міста Києва від 15.05.2025 у справі №910/10228/24 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Кравчук Г.А. (суддя-доповідач), судді: Коробенко Г.П., Тарасенко К.В.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 14.08.2025 витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/10228/24; відкладено розгляд питання про відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження, повернення без розгляду апеляційної скарги або залишення апеляційної скарги без руху за апеляційною скаргою ПрАТ "СК "УСГ" на рішення Господарського суду міста Києва від 15.05.2025 до надходження до Північного апеляційного господарського суду матеріалів справи №910/10228/24.
28.08.2025 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №910/10228/24.
У зв`язку з перебуванням головуючого судді (судді-доповідача) Кравчука Г.А. у відпустці з 01.09.2025 до 14.09.2025, судді Коробенка Г.П. у відпустці з 06.10.2025 до 09.10.2025, судді Тарасенко К.В. у відпустці з 07.10.2025 до 09.10.2025, надмірним навантаженням, процесуальні дії у справі не здійснювались.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.10.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ПрАТ "СК "УСГ" на рішення Господарського суду міста Києва від 15.05.2025 у справі №910/10228/24, розгляд справи призначено на 18.11.2025 о 15 год 00 хв, запропоновано сторонам вчинити певні процесуальні дії в установлений судом строк.
Судове засідання, призначене на 18.11.2025, не відбулось, у зв`язку з перебуванням судді Тарасенко К.В. у відпустці.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.11.2025 розгляд апеляційної скарги ПрАТ "СК "УСГ" на рішення Господарського суду міста Києва від 15.05.2025 у справі №910/10228/24 призначено на 11.12.2025 об 11 год 00 хв.
Судове засідання, призначене на 11.12.2025, не відбулось, у зв`язку з перебуванням судді Тарасенко К.В. у відпустці.
Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду від 11.12.2025 призначено проведення повторного автоматизованого розподілу справи, у зв`язку з відпусткою судді Тарасенко К.В.
Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.12.2025 апеляційну скаргу ПрАТ "СК "УСГ" на рішення Господарського суду міста Києва від 15.05.2025 у справі №910/10228/24 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Кравчук Г.А. (суддя-доповідач), судді: Коробенко Г.П., Тищенко А.І.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.12.2025 апеляційну скаргу ПрАТ "СК "УСГ" на рішення Господарського суду міста Києва від 15.05.2025 у справі №910/10228/24 прийнято до провадження визначеним вище складом колегії суддів та призначено до розгляду в судовому засіданні на 28.01.2026 о 10 год 40 хв.
Позиція інших учасників справи.
07.02.2025, через систему "Електронний суд", позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому останній заперечує проти доводів апеляційної скарги та просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги відповідача та залишити без змін рішення Господарського суду міста Києва від 15.05.2025 у справі №910/10228/24.
Так, позивач повністю не погоджується з доводами відповідача в апеляційній скарзі виходячи, зокрема, з наступного:
- показовим є той момент, що на момент початку спору відповідач не погоджувався з позовом з основним аргументом, що будівля на момент пожежі мала ступінь зносу в 40% наполягаючи на дослідженні спеціаліста ОСОБА_1 і стверджував, що з урахуванням такого ступеня зносу будівлі в повному обсязі проведено виплату страхового відшкодування;
- проте, після дослідження судом висновку експерта Свістунова І.С. щодо реального ступеня зносу будівлі до пожежі в 10%, та після допиту ОСОБА_1 , під час якого він визнав що ним порушено Методику проведення експертиз і визнав, що будівля в гарно доглянутому стані, відповідач в апеляційній скарзі не зазначає жодного слова щодо 40% відсотків зносу будівлі на момент пожежі. Відповідно за час розгляду справи відпав головний аргумент відповідача. Але, на переконання позивача, відповідач знав про таку невідповідність з 40%, і розраховував, що позивач просто змириться, і не буде судитись;
- зрозумівши що його хитрість не пройшла в суді, намагаючись за будь-яку ціну зекономити, відповідач вже під час розгляду справи почав висувати інші тези, а в апеляційній скарзі ще нові тези, хоча всі вони є виключно маніпулятивними. Позиція відповідача в апеляційній скарзі полягає в тому щоб заплутати суд в цифрах.
Явка представників сторін.
У судове засідання 28.01.2026 з`явились представники сторін.
Відповідач підтримав вимоги апеляційної скарги та просив суд апеляційної інстанції її задовольнити, рішення суду першої інстанції у даній справі скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.
Присутній у судовому засіданні представник позивача вимоги апеляційної скарги заперечив, просив відмовити у її задоволенні, рішення суду першої інстанції залишити без змін.
Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції.
Як убачається з матеріалів справи, 22.12.2020 між ПрАТ "СК "УСГ" (страховик) та ТОВ "СТС-КО" (страхувальник) укладено договір добровільного страхування майна №10-5001-20-00002 (далі - Договір страхування), предметом якого, відповідно до пункту 1, є майнові інтереси, що не суперечать чинному законодавству України, пов`язані з володінням, користуванням і розпорядженням майном, а саме майном є: нежитлові приміщення виробничої бази офісно-складських приміщень, загальною площею 5 821,4 кв.м, страхова сума 45 704 500,00 грн; земельна ділянка площею 0,4003 га, кадастровий номер 3222485800:02:004:0030, страхова сума 1 925 700,00 грн.
Відповідно до пункту 2 Договору страхування вказаний договір укладено відповідно до Закону України "Про страхування", на підставі ліцензії серії АВ №500314 строк дії до 13.01.2010, ліцензії серії АВ №500328 строк дії до 13.01.2010, та Правил добровільного страхування майна від вогневих ризиків та ризиків стихійних явищ, зареєстрованих Держфінпослуг за №1150769 від 26.08.2005 (далі - Правила-1), Правил добровільного страхування майна (іншого, ніж передбачено пунктами 5-9 статті 6 Закону України "Про страхування"), зареєстрованих Держфінпослуг за №1161812 від 22.06.2006 (далі - Правила 2).
Строк дії Договору страхування - з 31.12.2020 до 30.12.2021 (пункт 2.9 договору страхування).
Згідно з пунктом 2.10 Договору страхування зобов`язання страховика починаються з 00 год 00 хв доби, наступної за датою оплати загального страхового платежу або його частини, якщо договором передбачена розстрочка загального страхового платежу на п/р/в касу страховика, але не раніше дати, зазначеної як початок періоду страхування, та діє до 24 год 00 хв дати зазначеної як кінець періоду страхування. 
Так, на виконання умов Договору страхування 30.12.2020 ТОВ "СТС-КО" здійснено страховий платіж у сумі 47 631,00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією від 30.12.2020 №3849.
Таким чином, страховий період розпочинається 31.12.2020 і триває до 30.12.2021.
Пунктом 2.3 Договору страхування встановлено, що за даним договором відшкодовуються збитки внаслідок знищення, пошкодження або втрати майна, зазначеного в розділі 1 договору, внаслідок настання подій, серед яких, зокрема вогонь (пожежа, вибух, удар блискавки (пункт 2.3.1) згідно з пунктами 3.1.1, 3.1.3, 3.1.5 Правил-1.
Страхування здійснюється за умови врахування зносу майна (пункт 2 Договору страхування).
Відповідно до пункту 2.7 Договору страхування безумовна франшиза за ризиками, визначеними в пункті 2.3, становить 0,5% грн від розміру страхової суми, що становить 238 151,00 грн.
Як зазначає позивач, 16.08.2021 мав місце страховий випадок, а саме пожежа на об`єкті страхування, що сталась в результаті загорання сусідньої будівлі, що належить ТОВ "Автобансервіс" та орендується "Експерт Трейд", під час чого полум`я перекинулось на належний позивачеві об`єкт страхування за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Святопетрівське, вул. Зоряна, 22.
Згідно з підпунктом 4.2.10 пункту 4.2 Договору страхування страхувальник зобов`язаний в разі страхового випадку діяти відповідно до розділом 5 цього договору.
Підпунктом 4.2.11 пункту 4.2 Договору страхування встановлено, що страхувальник зобов`язаний сприяти в отриманні документів, необхідних для оформлення страхового акта та виплати страхового відшкодування, в тому числі необхідних страховику в рамках проведення страхового розслідування, а саме - за письмовою вимогою страховика направляти відповідні запити, скарги, звернення до компетентних органів щодо події яка має ознаки страхового випадку та надавати страховику відповіді на них.
Відповідно до пункту 5.2 договору страхування, у разі настання страхового випадку страхувальник зобов`язаний протягом 2-х календарних днів з моменту настання страхового випадку повідомити про це страховика.
На виконання пункту 5.2 договору позивач, як страхувальник, повідомив страховика засобами телефонного зв`язку про пожежу.
За умовами пункту 5.4 Договору страхування, у разі настання страхового випадку страхувальник зобов`язаний вимагати від компетентних органів оформлення та надання документів щодо встановлення факту, причин та наслідків страхового випадку.
Згідно з пунктом 5.8 Договору страхування, у разі настання страхового випадку страхувальник зобов`язаний надати страховику документи, зазначені в розділі 8 цього договору.
Пунктом 8.1 Договору страхування встановлено, що для отримання страхового відшкодування страхувальник повинен надати наступні документи: письмове повідомлення про настання страхового випадку; копію договору страхування; копію свідоцтва про реєстрацію страхувальника - юридичної особи; копії документів, що посвідчують право власності на майно, копії договорів оренди, лізингу тощо; довідки компетентних органів в залежності від страхового випадку: при пожежі страхувальник (вигодонабувач) зобов`язаний надати документ від пожежної служби, де будуть обов`язково вказані причини та наслідки пожежі; документи ремонтних підприємств; письмову заяву на виплату страхового відшкодування із зазначенням банківських реквізитів, за якими потрібно зробити виплату; лист вигодонабувача; інші документи, згідно чинного законодавства України, на вимогу страховика, які необхідні для встановлення факту, причин та наслідків страхового випадку.
На наступний день, 17.08.2021 позивачем засобами електронного зв`язку направлено на адресу відповідача заяву про настання страхового випадку та виплату страхового відшкодування, у зв`язку з пошкодженням майна внаслідок настання події 16.08.2021.
Факт отримання вказаної заяви 17.08.2021 відповідачем не заперечується та визнається, зокрема, в листах від 15.11.2021 №03/8614, від 09.12.2021 №03/9290.
За наслідками звернення позивача до страховика, останнім відкрито страхову справу МН-1263, а також здійснено виїзд на місце пожежі аварійного комісара Левченко В.В., де останнім складено та підписано акт огляду пошкодженого майна від 16.08.2021, у якому зазначена "коротка характеристика події: Пошкодження внаслідок пожежі складу що суміжний з даним офісно-складським комплексом" та з яким ознайомлений директор позивача Заїка В.М., а також здійснено фотофіксацію пошкоджень, оцінювачем Мартиненко В.В. за участі директора ТОВ "СТС-КО" оформлено акт технічного огляду пошкодженого майна від 17.08.2021, а також комісією у складі директора позивача, директора ТОВ "Експерт Трейд", оцінювача Мартиненка В.В. та начальника охорони ТОВ "Автобансервіс" складено та підписано акт огляду місця пожежі від 18.08.2021, та оцінювачем Мартиненко В.В., експертом Сухомлин С.В. та за участі директора ТОВ "СТС-КО" складено акт технічного огляду пошкодженого майна від 17.08.2021.
Також в матеріалах справи наявний акт про пожежу від 16.08.2021, складений інспектором відділу застосування санкцій та аналітичної роботи центру забезпечення діяльності Головного управління ДСНС України у Київській області Дерди В.І. за участі директора позивача.
Крім того, 25.08.2021 відповідач у надісланому на електронну пошту листі запропонував позивачу надати оригінал заяви про настання страхового випадку та документи, перелік яких вказав у даному листі. 
В подальшому, від відповідача надійшов запит від 28.08.2021 №03/6485 щодо події МН-1263 про надання документів щодо врегулювання заявленого страхового випадку, у відповідь на який позивачем листами від 01.09.2021 №561 та від 03.09.2021 №564 надано наявну у позивача на той час документацію, зокрема, оригінал заяви про настання страхового випадку та виплату страхового відшкодування від 16.08.2021 з додатками, копію дозволу на виконання будівельних робіт від 07.10.2008 №694/04-03/08, заяву про виплату страхового відшкодування із зазначенням банківських реквізитів, а також документацію щодо юридичної особи позивача тощо.
Як стверджує позивач, серед наданих відповідачу документів також наявні: акт про пожежу від 16.08.2021, акт огляду пошкодженого майна від 16.08.2021, матеріали фотофіксації пошкоджень, Технічний паспорт, інвентаризаційна справа №626 (реєстровий №1281) на будівлю, Свідоцтво про право власності на нерухоме майно від 11.05.2011, Технічний звіт за результатами експертного огляду надземних несучих конструкцій виробничого корпусу ТОВ "СТС-KO" в с. Святопетрівське, Києво-Святошинського району Київської області від 02.09.2021.
Крім цього, позивач зазначає про надання страховику 29.12.2021 засобами електронного зв`язку разом з Технічним звітом за результатами експертного огляду несучих конструкцій виробничого корпусу ТОВ "СТС-КО" від 02.09.2021 Договірної ціни на будівництво м. Київ (демонтаж-монтаж), що здійснюється в 2021 році (станом на 30.11.2021), а також рахунку-фактури від 21.12.2021 №ПП-178-1 від підрядника на відновлення будівлі на суму 650 604,00 грн з ПДВ.
Також позивач листом від 08.09.2021 повторно надіслав відповідачу заяву про настання страхового випадку та виплату страхового відшкодування щодо настання події, яка настала 16.08.2021.
Зокрема, в матеріалах справи також наявний виконаний експертом з технічного обстеження будівель і споруд Семко В.О. на замовлення ТОВ "СТС-КО" Технічний звіт від 02.09.2021 №09-21-СВ-Тз за результатами експертного огляду надземних несучих конструкцій виробничого корпусу ТОВ "СТС-КО", згідно висновків якого стан будівлі "3" - не придатний до нормальної експлуатації, необхідним є невідкладне (до кінця 2021 року) виконання заходів розділу ІІ звіту, у т.ч. заміни фрагменту стіни по осі Д, у випадку виконання таких робіт в 2022 році після демонтажу сталевої стіні ангару необхідно виконати повторний огляд несучої частини залізобетонних стінових панелей, невідкладно прийняти рішення з власниками сусідньої будівлі про здійснення конструктивних заходів з унеможливлення впливу на будівлю внаслідок ймовірного обвалення залишків ангару тощо. Роботи проводити згідно з розробленим проектом капітального ремонту будівлі.
В матеріалах справи наявні копії рахунку від 25.08.2021 №09-21-СВ на оплату 7 000,00 грн на користь ФОП Семко В.В, за послуги по об`єкту "Експертний огляд надземних несучих конструкцій виробничого корпусу ТОВ "СТС-КО" в с. Святопетрівське Києво-Святошинського району Київської області", акта приймання-передачі від 28.08.2021 на суму 7 000,00 грн, підписаного без зауважень позивачем та ФОП Семко В.О., а також платіжної інструкції від 26.08.2021 №4763 на оплату 7 000,00 грн за послуги експертного огляду згідно з рахунком від 25.08.2021 №09-21-СВ.
Зазначений звіт від 02.09.2021 разом з рахунком-фактурою від 21.12.2021 №ПП-178-1 на відновлення будівлі, договірною ціною на будівництво, що здійснюється в 2021 році, надано страховику 29.12.2021 листом засобами електронного зв`язку, що підтверджується відповідачем у відзиві на позовну заяву.
Окрім цього, з метою виконання робіт з відновлення пошкодженої будівлі, а також визначення розміру страхового відшкодування страховиком - ТОВ "СТС-КО" самостійно замовлено у ФОП Кельїн О.Д., згідно з договором №1-762-2022 на виконання проектних робіт від 06.12.2022 Робочий проект "Капітальний ремонт (відновлення) надземних, несучих конструкцій після пожежі виробничого корпусу нежитлових приміщень виробничої бази офісно-складських приміщень літ "А" без виведення об`єкта нерухомого майна з експлуатації за адресою: Київська область, Бучанський р-н, с. Святопетрівське, вул. Зоряна, буд 22", копія якого наявна в матеріалах справи, та який включав завдання на проектування, дефектні акти та кошторис (калькуляцію) вартості відновлювальних робіт на виконання відновлювальних робіт, за якими вартість відновлювальних робіт по об`єкту страхування становила 1 725 661,00 грн.
Згідно з наявного в матеріалах справи акта від 29.12.2023 №1 виконаних робіт до Договору №1-762-2022 на виконання проектних робіт від 06.12.2022, позивачем як замовником прийнято без зауважень щодо якості від ФОП Кельїна О.Д. роботи з виконання робочого проекту вартістю 144 802,00 грн та, в подальшому, на підставі рахунків від 23.01.2023 №1-ПР, від 30.06.2023 №1-ПР та від 10.05.2023 №2-ПР здійснено оплату ФОП Кельїну О.Д. виконаних робіт в сумі 144 802,00 грн, що підтверджується відповідними платіжними інструкціями на вказану суму. 
Даний Робочий проект з усіма додатками позивачем надано відповідачу, зокрема, станом на жовтень 2023 року - дату складання висновку №346/10.23 від 06.10.2023 експертом ОСОБА_1., як вбачається зі змісту останнього.
Відповідно до акта візуального обстеження технічного стану будівлі виробничо-складського корпусу виробничої бази та офісно-складських приміщень ТОВ "СТС-KO", складеного станом на 24.04.2023 та наявного в робочому проекті по об`єкту: "Капітальний ремонт (відновлення) надземних несучих конструкцій після пожежі виробничого корпусу нежитлових приміщень виробничої бази офісно-складських приміщень літ "А" без виведення об`єкта нерухомого майна з експлуатації за адресою: Київська область, Бучанський р-н, с. Святопетрівське, вул. Зоряна, буд 222 (том №1, а саме затверджувальна частина), комісією, яка створена наказом ТОВ "СТС-КО" №3/1 у складі Голови комісії Кельїна О.Д., головного інженера проекту, Гуртового Є.О., спеціаліста по господарству і логістиці, Гордікової А.С., провідного інженера-конструктора, за результатами візуального обстеження виробничої бази та офісно-складських приміщень ТОВ "СТС-К ", за адресою: с. Святопетрівське, Києво-Святошинського району Київської області, вул. Зоряна, буд. 22, зокрема, зазначено, що під час проведення обстежень комісія ретельно перевірила технічний стан несучих та огороджуючих конструкцій, які знаходилися під впливом високих температур при пожежі: фундаментів, стін, колон каркасу, ригелів, плити покриття та перекриття, зовнішні стіни, покрівля, вимощення, та виявила наступні дефекти та пошкодження: внутрішня стіна складу на першому поверсі довжиною 42,07 м, яка примикає до будівлі із зовнішнього боку (будівля-металевий напівкруглий ангар), має павутиння тріщин різної довжини, ширини (до 2 мм) та конфігурації; на підлозі біля стіни довжиною 42,07 м в деяких місцях є сліди намокання; сколи та розкриття поверхневих тріщин захисного шару бетону несучої частини стінових панелей будівлі; руйнування гідроізоляційного килиму та матеріалу утеплювача покрівлі в зоні примикання ангару до будівлі; відсутність частини зварних швів на конструкціях сталевих в`язей 2-го поверху; необхідно виконати тимчасову консервацію пошкоджених панелей шляхом утеплення на зимовий період, при цьому згідно нормативних документів з питань обстежень, безпечної та надійної експлуатації виробничих будівель і споруд виявлені пошкодження відносяться до капітального ремонту.
За умовами пункту 6.1 Договору страхування розмір страхового відшкодування визначається при пошкодженні, знищенні або втраті майна виходячи з фактичного розміру збитків, завданих майну в результаті страхового випадку, зазначеного в Договорі, на підставі даних огляду та документів, згідно з розділом 8 Договору, що підтверджують розмір спричиненого збитку. Розмір страхового відшкодування не може перевищувати розмір страхової суми за Договором.
Підпунктом 6.1.1 пункту 6.1 Договору страхування визначено, що пошкодження - це втрата майном своїх якісних рис, які можуть бути відновлені шляхом ремонту, реставрації та іншим способом може бути придбане для майбутнього використання.
Відповідно до пункту 6.2 Договору страхування, в разі настання страхових випадків, зазначених в пункті 2.3 цього Договору, а також в разі завдання збитків внаслідок пошкодження майна страхове відшкодування розраховується за наступною формулою:
СВ = (ВВР або МЗ + ВТ) х ПЗС + ОПНЕ + ВДКО - Фр - НЧСП - ВЗПО, де
СВ - сума страхового відшкодування, що підлягає виплаті страхувальнику. У будь- якому випадку страховик спочатку виплачує 80% страхового відшкодування, а решту 20% доплачує по факту документального підтвердження страхувальником здійснення витрат на відновлювальний ремонт застрахованого майна;
ВВР - вартість відновлювального ремонту пошкодженого майна, що, за рішенням страховика може бути розрахована на підставі: акта (висновку) незалежної експертизи; калькуляції вартості відновлювального ремонту (або наряду - замовлення) ремонтних організацій, рахунків на придбання деталей, вузлів агрегатів, узгоджених зі страховиком; кошторису, висновку страховика за узгодженням зі страхувальником;
МЗ - матеріальний збиток (який дорівнює ВВР, з врахуванням зносу майна за період з введення в експлуатацію (експлуатації/виробництва) по день настання страхового випадку). МЗ застосовується лише в разі, якщо розділ 2 цього Договору передбачає врахування при розрахунку розміру страхового відшкодування, зносу майна. Врахування зносу здійснюється шляхом зменшення вартості деталей, вузлів, агрегатів, що підлягають заміні, на розмір їх експлуатаційного зносу, вираженого у відсотках;
ВТ - витрати на переміщення майна в безпечне місце (за необхідності), відкачку води, тушіння пожежі, очищення приміщення або території від сміття та залишків зруйнованого майна, залучення експертів для оцінки пошкодженого майна, виготовленні фотографій, ескізів пошкодженого майна та інших документів, необхідних для виявлення обставин та причин пошкодження майна, але не більше 5% від страхової суми;
ПЗС - пропорційність зобов`язань страховика. Страховик несе пропорційну відповідальність в наступних випадках: якщо страхова сума за Договором на дату настання страхового випадку складає певну частку дійсної вартості майна визначеної на дату настання страхового випадку (визначається згідно з пунктом 12.1 цього Договору); в разі сплати страхувальником страхового платежу або будь-якої його частини не в повному обсязі, передбаченому цим Договором;
ОПНЕ - оплата послуг незалежного експерта. Сума, сплачена страхувальником за послуги незалежного експерта. За письмовою згодою страховика замовлення незалежної експертизи та оплата таких послуг може здійснюватися безпосередньо страхувальником (його представником) з включенням таких документально підтверджених витрат до суми страхового відшкодування;
ВДКО - витрати за довідки компетентних органів щодо причин та обставин настання страхового випадку;
Фр - безумовна франшиза, зазначена в пункті 2.7 цього Договору. Безумовна франшиза вираховується завжди по будь-якому та кожному випадку.
НЧСП - несплачені частини страхового платежу;
ВЗПО - відшкодування збитків причетною особою. Розмір збитків, відшкодованих в будь-якій формі страхувальнику особою, причетною до настання страхового випадку.
При цьому, відповідно до пункту 6.3 Договору страхування у вартість відновлювального ремонту та матеріального збитку включаються: фактичні витрати на матеріали та запасні частини для відновлення майна, що діяли на момент виникнення страхового випадку, фактичні витрати на оплату робіт з відновлення в межах середніх тарифів на проведення таких робіт в регіоні, де знаходиться застраховане майно, що діяли на момент виникнення страхового випадку, фактичні витрати по доставці матеріалів до місця відновлення (в межах 50 км) в тарифах (цінах), що діяли на момент виникнення страхового випадку. Вартість відновлювального ремонту розраховується виходячи з цін на деталі, агрегати, вузли та матеріали, що діяли на день страхового випадку.
Відповідно до підпункту 4.3.2 пункту 4.3 Договору страхування страховик має право самостійно з`ясовувати причини та обставини настання страхового випадку. За необхідності відправляти запити до компетентних органів, що володіють інформацією про страховий випадок про надання інформації, що підтверджує факт та причин його настання.
Так, відповідач звертався до ТОВ "Автобансервіс", 5 Державного пожежно-рятувального загону ГУ ДСУ з надзвичайних ситуацій у Київській області та Головного управління ДСНС України у Київській області з листами від 15.11.2021 №03/8614, від 09.12.2021 №03/9290 та від 09.12.2021 №03/9300 щодо надання додаткових документів для вирішення питання виплати страхового відшкодування, зокрема, встановлення причин пожежі.
У матеріалах справи наявна копія відповіді ДСНС України від 06.01.2022 №56.01-114/1 на запит відповідача з доданим звітом від 17.08.2021 про причину виникнення пожежі, в якому зазначено про коротке замикання електромережі як ймовірну причину пожежі, що виникла за адресою: вул. Зоряна, 20, с. Святопетрівське, Києво-Святошинського району Київської області.
Відповідно до звіту про причину виникнення пожежі, що складений Бучанським районним управлінням ГУ ДСНС України у Київській області від 30.12.2021, інспектором відділу застосування санкцій та аналітичної роботи ЦЗД ГУ ДСНС України у Київській області старшим лейтенантом служби цивільного захисту Дердою В.І., відповідно до Порядку спільних дій Національної поліції України, Державної служби України з надзвичайних ситуацій та Експертної служби Міністерства внутрішніх справ України під час проведення огляду місця пожежі, виявлення, припинення, попередження та розслідування кримінальних правопорушень та інших подій, пов`язаних з пожежами, затвердженого наказом МВС України від 24.07.2017 №621, на підставі даних, отриманих у результаті огляду місця пожежі, проведеного 16.08.2021 у проміжок часу з 14 год 30 хв до 19 год 00 хв, а також на підставі усної інформації отриманої від очевидців, по факту виникнення пожежі, складено звіт про причину виникнення пожежі, зареєстрованої в єдиному обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події за №17691, яка сталася 16.08.2021 о 10 год 40 хв. Пожежа виникла в орендованому складському приміщенні ТОВ "Експерт Трейд", за адресою: Київська область, Бучанський район, с. Святопетрівське, вул. Зоряна, 20.
При цьому, як зазначено відповідачем у відзиві на позовну заяву, оскільки позивачем станом на травень 2022 року не надано страховику документів, які підтверджують вартість матеріального збитку, ПрАТ "СК "УСГ" залучило до оцінки розміру матеріального збитку судового експерта ОСОБА_1. (свідоцтво МЮУ №84-22П від 14.07.2022), яким проведене експертне будівельно-технічне дослідження, за результатами якого складено Висновок експерта від 06.10.2023 №346/10.23, відповідно до якого розмір матеріальної шкоди (розмір збитку) завданої нежитловим, офісно-складським приміщенням виробничої бази, загальною площею 8 521,4 кв.м, розташованим за адресою: Київська обл., Києво-Святошинський район, с. Святопетрівське, вул. Зоряна, 22, внаслідок пожежі, яка сталася 16.08.2021, становить 806 752,30 грн з ПДВ, з урахуванням зносу будівлі в розмірі 40%.
Про наявність висновку експерта від 06.10.2023 №346/10.23 та встановлення розмір зносу 40% позивача повідомлено електронним листом в жовтні 2023 року. 
В свою чергу, оскільки відповідачем визначено ступінь зносу будівлі в 40%, позивачем на підставі договору від 20.02.2024 №012-24, укладеного з ФОП Данилейко О.В., самостійно замовлено технічне обстеження будівлі з метою встановлення ступеня зносу будівлі станом до пожежі та проведення перегляду проектної документації, з урахуванням пошкоджень та ступеня зносу будівлі, що буде встановлено, за результатами якого від експерта ФОП Данилейко О.В. отримало Звіт про проведення технічного обстеження та оцінки технічного стану будівельних конструкцій від 29.03.2024 з додатками - дефектними актами та кошторисними розрахунками, згідно якого, зокрема, визначено фізичних знос адміністративно-складської будівлі на момент виникнення пожежі - 6,85%, за характеристиками можливих наслідків об`єкт клас наслідків (відповідальності) для об`єкту - СС1 - незначні наслідки, розмір можливого економічного збитку від руйнування та пошкодження основних фондів невиробничого призначення - 17 750,000 тис.грн.
На підставі виставленого ФОП Данилейко О.В. рахунку від 18.04.2024 №12 та підписаного без зауважень акта прийому-передачі виконаних робіт від 10.05.2024 позивачем оплачено послуги ведення технічного обстеження об`єкту в сумі 20 000,00 грн, що підтверджується відповідними платіжними інструкціями.
Листом від 13.06.2024 №201 ТОВ "СТС-КО" направлено відповідачу документи з проханням здійснити страхове відшкодування за наслідками настання страхового випадку 16.08.2021, а саме: копія довідки від ПП "БМЗ Бетон" від 12.01.2024 №19/ПП, копія сертифікату відповідності конструкцій залізобетонних №247704 та додаток до сертифіката відповідності/свідоцтва про визнання №176217 (термін дії з 02.04.2007 до 01.04.2009), копія сертифікату відповідності №247709 та додаток до сертифіката відповідності/свідоцтва про визнання №176140 (термін дії з 02.04.2007 до 01.04.2009), оригінали дефектних актів на капітальний ремонт (відновлення) надземних, несучих конструкцій після пожежі виробничого корпусу нежитлових приміщень виробничої бази ТОВ "СТС-КО" без виведення об`єкта нерухомого майна з експлуатації від 29.03.2024 (342_КД_ДФ_02-01-01), від 29.03.2024 (342 КД_ДФ 02-02-01), від 29.03.2024 (342_К/ЦІФ_02-01-02), від 29.03.2024 (342_КД_ДФ_02-01-03), оригінал Звіту про проведення технічного обстеження та оцінки технічного стану будівельних конструкцій від 29.03.2024, з доданими кошторисними розрахунками щодо вартості відновлювальних робіт.
Як зазнає позивач, вартість відновлювального ремонту згідно з вказаними документами (згідно з кошторисним розрахунком), становить 2 208 424,00 грн. 
У відповідь від відповідача на адресу товариства надійшов лист від 05.07.2024 №03/2647, за змістом якого відповідач повідомив про врахування ступеню зносу будівлі в розмірі 40%, згідно з проведеним експертом Ліщенко М.В. дослідженням та зазначив згідно з пунктом 6.2 Договору страхування розрахунок суми страхового відшкодування в розмірі 568 601,33 грн, відповідно до звіту від 06.10.2023 №3460.10.3 (матеріали - 1 010 558,14 грн, робота - 200 417,45 грн) та з вирахуванням франшизи у розмірі 238 151,00 грн (200 417,45 грн + (21 010 558,14*(1-0,4)) - 238 151,00 грн = 568 601,33 грн).
Не погоджуючись з визначеним відповідачем ступенем зносу та, відповідно, розрахованого розміру страхового відшкодування, позивач звернувся до відповідача з листом від 16.07.2024 №257 з зазначенням незгоди з розрахунком, а також наданням копії листа експерта Данилейко О.В. від 08.07.2024 №56 та заявою від 16.07.2024 №258 на виплату страхового відшкодування за вказаними реквізитами.
28.08.2024 ПрАТ "СК "УСГ" складено страховий акт №МН-1263, згідно з яким визначено розмір страхового відшкодування в сумі 568 601,30 грн, та надано позивачу 02.10.2024 за наслідками отримання від ТОВ "СТС-КО" відповідного запиту від 11.09.2024 №309.
Відповідно до вказаного страхового акта розмір страхового відшкодування в сумі 568 601,30 грн відповідачем визначено на підставі висновку експерта ОСОБА_1. №346/10.23, згідно з яким розмір матеріальних збитків складає 806 752,30 грн та за вирахуванням франшизи (0,5% страхової суми) згідно з пунктом 2.7 Договору страхування в сумі 238 151,00 грн.
Разом із тим, як стверджує позивач, відповідач у встановлені Договором страхування та Правилами-1 строки страховий акт не склав, а також не прийняв рішення про виплату або про відмову у виплаті страхового відшкодування.
У зв`язку з порушенням відповідачем умов Договору страхування щодо строків складання страхового акта та виплати страхового відшкодування, 15.08.2024 представником позивача на адресу відповідача направлена претензія від 14.08.2024 з вимогою здійснити виплату страхового відшкодування в розмірі 1 990 269,74 грн, яка визначена виходячи з вартості відновлення пошкоджень, відповідно до Звіту про проведення технічного обстеження від 29.03.2024 в сумі 2 208 424,00 грн (матеріали - 809 465,48 грн, роботи - 1 398 958,52 грн), ступінь зносу 6,5% (809 465,48 грн *6,5%); згідно з пунктом 6.2 Договору страхування витрати (ВТ): 7 000,00 грн. - виготовлення звіту від 02.09.2021, 144 802,00 грн - виготовлення робочого проекту 2023 року, 20 000,00 грн - виготовлення звіту від 29.03.2024 за вирахуванням 129 190,00 грн (проектні, вишукувальні роботи, експертиза та авторський нагляд), врахованих в кошторисі на розроблення проектної документації - всього 45 612,00 грн понесених витрат; за вирахуванням франшизи 238 151,00 грн. 
Факт надсилання претензії на адресу відповідача підтверджується наявними в матеріалах справи копіями фіскального чеку від 15.08.2024, опису вкладення в цінний лист від 15.08.2024 та накладної від 15.08.2024 №0814100165535.
Проте, відповідач своїх зобов`язань за Договором страхування, в частині виплати відповідного страхового відшкодування, у зв`язку з настанням страхового випадку 16.08.2021 не виконав, що і стало підставою для звернення позивача до суду з даним позовом про стягнення страхового відшкодування в сумі 1 421 668,44 грн (з урахуванням поданої позивачем нової редакції позовної заяви), яка згідно з заявою про зменшення розміру позовних вимог від 12.12.2024, зменшена до 1 144 097,54 грн.
При цьому, як зазначено позивачем, всупереч умовам Договору страхування страхове відшкодування не було виплачене відповідачем станом на час звернення з даною позовною заявою та перераховане на рахунок позивача лише 28.08.2024 в сумі 568 601,30 грн, що підтверджується відповідною виписки банку за 28.08.2024.
Крім того, позивач вказує на те, що відповідач зобов`язаний відшкодувати позивачу вартість витрат на проведення будівельно-технічної експертизи у розмірі 70 000,00 грн, проведеної на замовлення ТОВ "СТС-КО" експертом Свістуновим І.С., яким складено висновок від 28.10.2024 №841/10-2024 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови.
Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.
Відповідно до частини 1 статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Частиною 1 статті 626 ЦК України встановлено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Як вірно встановлено місцевим господарським судом, що укладений між сторонами правочин за своїм змістом та правовою природою є договором страхування, який підпадає під правове регулювання параграфу 2 глави 35 Господарського кодексу України (далі - ГК України), глави 67 ЦК України та Закону України "Про страхування".
Статтею 16 Закону України "Про страхування" визначено, що договір страхування - це письмова угода між страхувальником і страховиком, згідно з якою страховик бере на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування страхувальником, на користь якої укладено договір страхування (подати допомогу, виконати послугу тощо), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови договору.
Аналогічні визначення поняття "договір страхування" містяться в статті 354 ГК України та статті 979 ЦК України.
Відповідно до статті 981 ЦК України та частини 2 статті 18 Закону України "Про страхування" договір страхування укладається в письмовій формі, а також може укладатись шляхом видачі страховиком страхувальникові страхового свідоцтва (поліса, сертифіката).
Згідно з пунктом 2.1 Правил-1 предметом договору страхування є майнові інтереси, що не суперечать чинному законодавству України, пов`язані з володінням, користуванням і розпорядженням майном, зазначеним у Договорі страхування. Застрахованим вважається майно, зокрема, будівлі, споруди й інше нерухоме майно.
За визначенням статті 8 Закону України "Про страхування" страховим ризиком є певна подія, на випадок якої проводиться страхування і яка має ознаки ймовірності та випадковості настання.
Страховим випадком є подія, передбачена договором страхування або законодавством, яка відбулася і з настанням якої виникає обов`язок страховика здійснити виплату страхової суми (страхового відшкодування) страхувальнику, застрахованій або іншій третій особі.
У пунктах 4.1, 4.2 Правил-1 визначено, що страховий ризик - це подія, на випадок якої проводиться страхування і яка має ознаки ймовірності та випадковості настання, що призвела до майнових збитків страхувальника (вигодонабувача) стосовно застрахованого майна.
Ризик вважається страховим, якщо є прямий, безпосередній зв`язок між настанням події, на випадок якої проводиться страхування, і знищенням, пошкодженням чи втратою застрахованого майна, що призвело до фактичних збитків страхувальника (вигодонабувача).
Так, згідно з пунктом 3 Правил-1 за цими Правилами страховим випадком є подія зазначена в Договорі страхування, що не залежить від волі та бажання страхувальника (вигодонабувача), яка може призвести до часткового або повного знищення, пошкодження чи втрати майна, яка відбулася (настання страхового ризику), і з настанням якої виникає обов`язок страховика здійснити виплату страхового відшкодування страхувальнику (вигодонабувачу), в межах страхової суми.
Такими подіями, зокрема, є: вогонь (пожежа, вибух, удар блискавки) (пункт 3.1).
Згідно з пунктом 3.1.1 пожежа (включаючи задимлення, що її супроводжує, виділення сажі і корозійного газу), крім її виникнення внаслідок навмисного або ненавмисного знищення або пошкодження (підпалу) майна третіми особами.
Під пожежею розуміється вогонь, що виник поза місцем, спеціально призначеним для його розведення і підтримки, або, поширився за його межі і здатний поширюватися самостійно.
Під задимленням розуміється виділення диму в результаті пожежі (або тління).
Під виділенням сажі розуміється виділення сажі в результаті пожежі (або тління).
Під корозійним газом розуміється виділення газу, здатного завдати шкоди якостям застрахованого майна, що виникло внаслідок раптового і несподіваного нагрівання полімерних матеріалів.
Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 988 ЦК України страховик зобов`язаний у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату у строк, встановлений договором.
За змістом пункту 3 частини 1 статті 20 Закону України "Про страхування" до обов`язків страховика, зокрема, належить при настанні страхового випадку у передбачений договором строк виплата страхового відшкодування, яке частиною 16 статті 9 даного Закону визначено як страхова виплата, яка здійснюється страховиком у межах страхової суми за договорами майнового страхування і страхування відповідальності при настанні страхового випадку.
При цьому, розмір страхової суми та (або) розміри страхових виплат визначаються за домовленістю між страховиком та страхувальником під час укладання договору страхування або внесення змін до договору страхування, або у випадках, передбачених чинним законодавством. Страхове відшкодування не може перевищувати розміру прямого збитку, якого зазнав страхувальник.
Згідно з частиною 1 статті 25 Закону України "Про страхування" виплата страхового відшкодування проводиться страховиком, згідно з договором страхування на підставі заяви страхувальника (його правонаступника або третіх осіб, визначених умовами страхування) і страхового акта (аварійного сертифіката), який складається страховиком або уповноваженою ним особою (аварійним комісаром) у формі, що визначається страховиком.
Аналогічні приписи містяться в частинах 1, 2 статті 990 ЦК України, згідно з якими страховик здійснює страхову виплату, відповідно до умов договору на підставі заяви страхувальника (його правонаступника) або іншої особи, визначеної договором, і страхового акта (аварійного сертифіката); страховий акт (аварійний сертифікат) складається страховиком або уповноваженою ним особою у формі, що встановлюється страховиком.
В свою чергу, вказаному обов`язку страховика щодо здійснення виплати страхового відшкодування кореспондує обов`язок страхувальника, визначений статтею 989 ЦК України, згідно з якою страхувальник зобов`язаний повідомити страховика про настання страхового випадку у строк, встановлений договором.
Відповідно до пункту 7.1 Договору страхування виплата страхового відшкодування здійснюється страховиком, згідно з умовами цього договору, Правилами страхування та законодавства України, на підставі письмової заяви страхувальника або вигодонабувача та страхового акта.
Згідно з пунктом 12.2 Правил-1 страховий акт складається страховиком або уповноваженою ним особою протягом 30 робочих днів після надання страхувальником усіх необхідних документів, що підтверджують причини, обставини і розмір збитку.
В свою чергу, відповідно до пункту 13.1 Правил рішення про відмову у виплаті страхового відшкодування приймається страховиком протягом 30 (тридцяти) робочих днів з дня одержання всіх необхідних документів та повідомляється страхувальнику в письмовій формі з обґрунтуванням причин відмови протягом 10 десяти) робочих днів, з дня прийняття такого рішення.
За умовами пункту 12.3 Правил страховик має право продовжити термін складання страхового акта за умови, якщо в нього є мотивовані сумніви в дійсності документів, що підтверджують страховий випадок - доти, поки не буде підтверджена дійсність таких документів, але не більше шести місяців з дня повідомлення страховика про страховий випадок.
Таким чином, як вбачається з наведених вище положень Договору страхування та Правил 1, страховик зобов`язаний прийняти рішення про виплату або відмову у виплаті страхового відшкодування протягом 30 робочих днів з дня одержання всіх необхідних документів від страхувальника, а у разі наявності певних мотивованих сумнів - страховик має право на збільшення строку для прийняття такого рішення, проте у будь-якому випадку таке рішення страховик зобов`язаний прийняти у строк, що не перевищує шести місяців з дня повідомлення страховика про страховий випадок. 
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що, з урахуванням умов договору страхування, а також пунктів 12.2, 12.3 Правил-1, за умови повідомлення позивачем 16.08.2021 відповідача у телефонному режимі про настання страхового випадку, а також 17.08.2021 - шляхом звернення з відповідною письмовою заявою про настання страхового випадку, відповідач був зобов`язаний прийняти рішення про виплату або відмову у виплаті страхового відшкодування не пізніше ніж протягом 6 місяців з дня отримання від позивача повідомлення про настання страхової події, тобто у будь-якому випадку в строк до 16.02.2022.
Як вірно встановлено місцевим господарським судом, ПрАТ "СК "УСГ" 28.08.2024 складено страховий акт №МН-1263, згідно з яким визначено розмір страхового відшкодування в сумі 568 601,30 грн, та надано позивачеві 02.10.2024 за наслідками отримання від ТОВ "СТС-КО" відповідного запиту від 11.09.2024 №309. 
Згідно з вказаним страховим актом, розмір страхового відшкодування в сумі 568 601,30 грн, відповідачем визначено на підставі висновку експерта ОСОБА_1. №346/10.23, згідно з яким розмір матеріальних збитків складає 806 752,30 грн та за вирахуванням франшизи (0,5% страхової суми), згідно з пунктом 2.7 Договору страхування, в сумі 238 151,00 грн. 
Страхове відшкодування виплачується протягом 10-ти робочих днів з дати підписання страхового акта, якщо Договором страхування не передбачений інший термін виплати (пункт 12.5 Правил).
За приписами частини 1 статті 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
За змістом частин 1, 2 статті 251 ЦК України строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Терміном є певний момент у часі, з настанням якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення.
Проте, як встановлено судом першої інстанції, відповідач у встановлені Договором страхування та Правилами-1 строки страховий акт не склав, а також не прийняв рішення про виплату або про відмову у виплаті страхового відшкодування.
Згідно зі статтею 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
В силу статей 525, 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до закону, інших правових актів, умов договору та вимог зазначених Кодексів, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно зі статтею 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Статтею 612 ЦК України встановлено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (стаття 599 ЦК України).
Відповідно до частини 1 статті 991 ЦК України страховик має право відмовитися від здійснення страхової виплати у разі: 1) навмисних дій страхувальника або особи, на користь якої укладено договір страхування, якщо вони були спрямовані на настання страхового випадку, крім дій, пов`язаних із виконанням ними громадянського чи службового обов`язку, вчинених у стані необхідної оборони (без перевищення її меж), або щодо захисту майна, життя, здоров`я, честі, гідності та ділової репутації; 2) вчинення страхувальником або особою, на користь якої укладено договір страхування, умисного кримінального правопорушення, що призвів до страхового випадку; 3) подання страхувальником завідомо неправдивих відомостей про об`єкт страхування або про факт настання страхового випадку; 4) одержання страхувальником повного відшкодування збитків за договором майнового страхування від особи, яка їх завдала; 5) несвоєчасного повідомлення страхувальником без поважних на те причин про настання страхового випадку або створення страховикові перешкод у визначенні обставин, характеру та розміру збитків; 6) наявності інших підстав, встановлених законом.
Частиною 2 вказаної статті передбачено, що договором страхування можуть бути передбачені також інші підстави для відмови здійснити страхову виплату, якщо це не суперечить закону.
Аналогічні підстави для відмови страховика у виплаті страхового відшкодування містить стаття 26 Закону України "Про страхування".
З наведених положень вбачається, що у разі настання страхового випадку страховик зобов`язаний виплатити страхове відшкодування, а інші умови договору страхування є підставою для відмови у виплаті лише в тому разі, якщо таке порушення положень договору страхувальником перешкодило страховику переконатись, що ця подія є страховим випадком і має оцінюватись судом у кожному конкретному випадку. 
Несвоєчасне повідомлення страхувальником страховика без поважних на те причин про настання страхового випадку або надання ним неправдивих відомостей про факт настання страхового випадку можуть бути підставою для відмови у виплаті страхового відшкодування лише у тому разі, якщо вони позбавили страховика можливості дізнатися, чи є ця подія страховим випадком.
Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 26.03.2018 у справі №916/4613/15. 
Так, суд першої інстанції звернув увагу на те, що предметом даного спору є не визначення правомірності відмови у виплаті страхового відшкодування за Договором страхування, а розмір такої виплати та його належне визначення, в тому числі з урахуванням зносу пошкодженої будівлі.
Заперечуючи проти позовних вимог відповідач посилається на правомірність визначення розміру страхового відшкодування на підставі отриманого страховиком Висновку експерта ОСОБА_1. за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження від 06.10.2023 №346/10.23, згідно з яким розмір матеріальної шкоди становить 806 752,30 грн з ПДВ, з урахуванням зносу будівлі 40%, одночасно заперечуючи проти врахування при визначенні розміру страхового відшкодування наданого позивачем Висновку експерта Свістунова І.С. від 28.10.2024 №841/10-2024, відповідно до якого вартість відновлювального ремонту нежитлових приміщень виробничої бази офісно-складських приміщень позивача становить 1 736 154,00 грн з ПДВ, з урахуванням ступеня зносу об`єкту дослідження 10%.
За приписами статті 98 ГПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.
Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.
Учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення (частина 1 статті 101 ГПК України).
У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок (частина 5 статті 101 ГПК України).
Якщо у висновку експерта відсутні відомості про попередження (обізнаність) його про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку за статтею 384 Кримінального кодексу України або за відмову від надання висновку за статтею 385 цього Кодексу, то такий висновок є недопустимим доказом.
Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 04.11.2020 у справі №904/684/18.
Матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням (частина 1 статті 102 ГПК України).
Відповідно до статті 104 ГПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом з іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.
Відповідно до статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (частина 1 статті 76 ГПК України).
Отже, надання оцінки доказам є виключною компетенцією суду, тоді як принцип оцінки доказів "поза розумним сумнівом" полягає в тому, що розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду всіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення.
Водночас, судове пізнання завжди опосередковане оскільки спрямоване на вивчення події, що мала місце в минулому. Повнота судового пізнання фактичних обставин справи передбачає, з одного боку, залучення всіх необхідних доказів, а з іншого, - виключення зайвих доказів. Належність доказів - спроможність фактичних даних містити інформацію щодо обставин, які входять до предмета доказування, слугувати аргументами (посилками) у процесі встановлення об`єктивної істини. Під належністю доказу розуміється наявність об`єктивного зв`язку між змістом судових доказів (відомості, що містяться в засобах доказування) і самими фактами, що є об`єктом судового пізнання. Питання про належність доказів остаточно вирішується судом.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.04.2020 у справі №910/5300/17.
Так, ознайомившись зі змістом наявного в матеріалах справи Висновку експерта Свістунова І.С. від 28.10.2024 №841/10-2024, докладним описом проведених досліджень та висновками з поставлених перед експертом питань судом встановлено відсутність будь-яких обставин, які б дозволяли стверджувати про необґрунтованість, неправильність наданого судовим експертом Свістуновим І.С. висновку чи суперечливість його іншим матеріалам справи.
Наданий позивачем висновок виконаний атестованим судовим експертом відповідних спеціальностей 10.6, 10.7, 10.10, 10.14, свідоцтво Міністерства юстиції України від 22.03.2013 №1623 (експертний стаж з 2009 року), містить застереження про обізнаність експерта про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку за статтею 384 Кримінального кодексу України. Отже відповідає вимогам діючого законодавства та є належним і допустимим доказом в розумінні ГПК України.
Так, на вирішення судового експерта Свістунова І.С. та будівельно-технічної експертизи позивачем поставлені питання: Який ступінь зносу (експлуатаційного зносу) вираженого у відсотках пошкодженого майна: "Нежитлові приміщення виробничої бази офісно-складські приміщень: Літ "А" загальною площею 5821,4 кв.м.", що розташовані за адресою: 0814 Київська обл., Бучанський район, село Святопетрівське, вулиця Зоряна, 22 та належать ТОВ "СТС-KO", ідентифікаційний код 32669064 (Свідоцтво про право власності від 11.05.2011 реєстраційний номер об`єкта нерухомості 33609702) за період з введення в експлуатацію (експлуатації/виробництва) по день настання страхового випадку 16.08.2021 - пожежі? Яка вартість відновлювального ремонту пошкодженого майна - нежитлового приміщення виробничої бази офісно-складських приміщень літ "А", загальною площею 5821 кв.м, що розташовані за адресою: 08141, Київська обл., Бучанський район, с. Святопетрівське, вулиця Зоряна, 22, та належать ТОВ "СТС-KO" ідентифікаційний код 32669064 (Свідоцтво про право власності від 11.05.2011 реєстраційний номер об`єкта нерухомості 33609702) в результаті пожежі 16.08.2021 та чи відповідає вартість відновлювального ремонту пошкодженого майна: 
А) Робочому проекту "Капітальний ремонт (відновлення) надземних, несучих конструкцій після пожежі виробничого корпусу нежитлових приміщень виробничої бази офісно-складських приміщень літ "А" без виведення об`єкта нерухомого майна з експлуатації за адресою: Київська область, Бучанський р-н, с. Святопетрівське, вул. Зоряна, буд. 22" 2023 рік, виконавець - проектант Кельїн О.Д., Дефектним актам та Кошторисному розрахунку до нього? 
Б) "Звіту про проведення технічного обстеження та оцінки технічного стану будівельних конструкцій" від 29.03.2024 виконавець - Данилейко О.В. та додатків до нього кошторисному розрахунку вартості відновлювальних робіт (Книга 2) до нього: Дефектному акту від 29.03.2024 (342_КД_ДФ_02-01), Дефектному акту від 29.03.2024 (342_КД_ДФ_02-02), Дефектному акту від 29.03.2024 (342 КЛ ПФ 02-03)".
Згідно з Національним стандартом №1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 №1440, який є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав (далі - майно) суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна, знос (знецінення) - втрата вартості майна порівняно з вартістю нового майна. Знос за ознаками його виникнення поділяють на фізичний, функціональний та економічний (зовнішній). Фізичний та функціональний знос може бути таким, що технічно усувається, і таким, що не усувається, або усунення його є економічно недоцільним; фізичний знос - знос, зумовлений частковою або повною втратою первісних технічних та технологічних якостей об`єкта оцінки.
Відповідно до положень Звіту про науково-дослідну роботу IV.3.3-2014/2 "Методичні рекомендації з визначення фізичного зносу нежитлових будівель", що складений Київським НДІСЕ станом на 2015 рік, термін експлуатації будинків каркасних з залізобетонним або металевим каркасом, заповненим кам`яним матеріалом, до яких відносить пошкоджена нежитлова будівля, становить 100 років.
Маючи відомості щодо фактичного віку нежитлових приміщень виробничої бази офіс складських приміщень (літ. "А"), загальною площею 5 821,4 кв.м, що розташовані за адресою: Київська обл., Бучанський р-н, с. Святопетрівське, вул. Зоряна, 22, а також нормативного строку експлуатації будівель з аналогічним конструктивним рішенням, експертом Свістуновим І.С. здійснено розрахунок величини експлуатаційного зносу об`єкту дослідження на момент виникнення пожежі: Експлуатаційний знос (%) = (10/100) х 100% = 10%, та визначено ступінь експлуатаційного зносу (показник верхньої граничної норми зносу будівель в умовах нормальної експлуатації) нежитлових приміщень виробничої бази офісно-складських приміщень (літ. "А") загальною площею 5 821,4 кв.м, що розташовані за адресою: Київська обл., Бучанський р-н, с. Святопетрівське, вул. Зоряна, 22, розрахований методом строку життя як співвідношення фактичного віку на момент виникнення пожежі 16.08.2021 та загального терміну експлуатації об`єкту дослідження, в розмірі 10%.
При цьому, експертом враховано, що відповідно до звіту про проведення технічного обстеження та оцінки технічного стану будівельних конструкцій від 29.03.2024, складеного ФОП Данилейком О.В., фізичний знос адміністративно-складської будівлі на момент виникнення пожежі складає 6,85%. Відтак, знос врахований експертом за показником верхньої граничної норми зносу будівель в умовах нормальної експлуатації.
В свою чергу, щодо наданого відповідачем Висновку експерта ОСОБА_1. від 06.10.2023 №346/10.23, згідно з яким знос будівлі складає 40% та з урахуванням якого відповідачем визначено розмір страхового відшкодування суд першої інстанції зазначив, що згідно з наданими експертом в судовому засіданні 12.12.2024 поясненнями ОСОБА_1., останній визначав ступінь зносу згідно з Технічним звітом від 04.09.2021 та висновком від 06.10.2023 №3460/10.23, згідно з якими кількість тріщин на панелях, що зазнали температурного впливу (осі 6-12 по всій висоті будівлі), на 40-60% більше ніж на інших ділянках конструкції, та зазначив про помилковість визначення стану будівлі до пожежі по стану пошкодженої її частини і невідповідність розрахунку зносу в розмірі 40% як такого, що визначений без врахування стану місць, що примикають до пошкоджених ділянок та не є пошкодженими пожежею.
Тобто, експертом перевірено кошторисний розрахунок станом на 2023 рік та звіт від 02.09.2021 з локалізацією пошкоджень, звіт з розрахунком ступеня зносу будівлі станом на 2023 рік та надано їм оцінку з помилковим врахуванням більшої кількості тріщин в бетоні саме в місці пожежі при визначенні стану зносу будівлі до моменту пожежі.
Крім цього, висновок ОСОБА_1. здійснений на підставі наданих позивачем кошторису на 2023 рік, дефектних актів, технічного звіту від 04.09.2021 та робочого проекту, складеного ФОП Кельїном О.Д. станом на 2023 рік, які визначені відповідачем як такі, що не підлягають врахуванню під час визначення розміру страхового відшкодування та не є належними доказами у справі, проте враховані експертом Свістуновим І.С. Також висновок не містить відомостей про попередження експерта про кримінальну відповідність згідно зі статтею 384 Кримінального кодексу України. Відтак, з урахуванням наведених обставин в сукупності, такий висновок не відповідає вимогам статті 98 ГПК України та не може бути взятий судом до уваги як недопустимий доказ.
Також відповідач вважає необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню заявлені до позивачем до стягнення з відповідача витрати, у зв`язку з чим суд першої інстанції вірно зазначив, що вартість відновлювального ремонту належних позивачу нежитлових приміщень, згідно з висновком експерта від 28.10.2024 №841/10-2024, станом на дату виникнення пожежі 16.08.2021, становить 1 095 365,30 грн з ПДВ та 1 736 154,00 грн в цінах на дату проведення експертизи 28.10.2024, визначена експертом з урахуванням витрат на здійснення технічного нагляду, проектних робіт, експертизи проектної документації та здійснення авторського нагляду, а також наданих позивачем доказів, а саме укладеного позивачем з ПП "БМЗ Бутон", як постачальником, договору поставки від 21.10.2024 №182-1, згідно з яким постачальник зобов`язується виготовити та відвантажити залізобетонні конструкції, а покупець зобов`язується прийняти та оплатити товар, та складеного в процесі його реалізації рахунку-фактури від 21.10.2024 №ПП/М-182-1 на суму 1 114 452,00 грн, а саме поставку залізобетонних конструкції вартістю 946 542,00 грн з ПДВ (вартість яких врахована позивачем за вирахуванням 10% зносу - 94 645,20 грн) та авто послуг доставки вартістю 168 000,00 грн з ПДВ.
Крім цього, врахуванню підлягають будівельні роботи безпосередньо по монтажу конструкції, згідно з договором генерального підряду від 06.11.2024 №21/01 з договірною ціною на суму 816 600,00 грн, роботи по здійсненню технічного нагляду вартістю 19 774,00 грн, вартість експертизи проекту в розмірі 3 560,00 грн та здійснення авторського нагляду вартістю 3 560,00 грн, витрати на виготовлення звіту від 02.09.2021 вартістю 7 000,00 грн, та 144 802,00 грн витрати на вартість виготовлення Робочого проекту 2023 року, в яких вже враховані 84 253,00 грн (за кошторисом в висновку експертизи) на розроблення проектної документації, вартість виготовлення Звіту від 29.03.2024 - 20 000,00 грн.
Відповідно до пункту 6.2 Договору страхування складова "ВТ" включає витрати на залучення експертів, виготовлення фотографій, ескізів пошкодження майна та інших документів, необхідних для виявлення обставин та причин пошкодження майна, але не більше ніж 5% від страхової суми, що з урахуванням розміру страхової суми, яка становить 47 630 200,00 грн, складає 2 381 510,00 грн.
Згідно зі статтею 9 Закону України "Про страхування" франшиза - це частина збитків, що не відшкодовується страховиком відповідно до договору страхування.
Таким чином, страхове відшкодування завжди зменшується на розмір передбаченої договором страхування франшизи.
Як зазначалось вище, відповідно до пункту 2.7 Договору страхування безумовна франшиза складає 0,5% від страхової суми, а саме 238 151,00 грн, відтак колегія суддів визнає правомірним зменшення суми страхового відшкодування за страховим випадком, що мав місце 16.08.2021, на суму франшизи у розмірі 238 151,00 грн. 
Отже, сума страхового відшкодування визначається з урахуванням вищенаведених витрат за вирахуванням 568 601,30 грн самостійно сплачених відповідачем 28.08.2024, в якості страхового відшкодування, а також франшизи в розмірі 238 151,00 грн (5% від страхової суми).
В свою чергу, заперечуючи проти врахування витрат на виготовлення робочого проекту для визначення вартості відновлювального ремонту нерухомого об`єкту, відповідач посилається на відповідь судового експерта ОСОБА_1. від 11.04.2025 №11 на адвокатський запит адвоката - представника відповідача, згідно з якою для визначення саме вартості відновлювального ремонту, з урахуванням зносу майна після пожежі, не є безумовно обов`язковим робочий проект, зокрема, з метою розрахунку класу наслідків об`єкта, оскільки також можуть використовуватись як вихідні дані: відомість обсягів робіт, відомість ресурсів до неї без цін, кошториси, складені на основі відомостей дефектів та пошкоджень, або дефектний акт, а також мають бути застосовані положення пункту 5.1 Настанови з визначення вартості будівництва, затвердженої наказом Мінрегіону від 01.11.2021 №281.
У зв`язку викладеним, суд першої інстанції правомірно зазначив про відсутність підстав для застосування у даному випадку пункту 5.1 Настанови з визначення вартості будівництва, затвердженої наказом Мінрегіону від 01.11.2021 №281, яка є обов`язковою для визначення вартості будівництва об`єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії, що не відповідає змісту спірних правовідносин та за відсутності в даному випадку процедури закупівлі, а також враховує, що пункт 5.11 ДСТУ Б В.3.12:2016 передбачає можливість визначення складу та змісту проектної документації для ремонту будівельних конструкцій без їх підсилення на підставі відомостей робіт та кошторисів, тобто визначення саме на підставі таких документів не є обов`язковим, відтак заперечення відповідача у відповідній частині судом до уваги не приймаються. 
З урахуванням Висновку експерта Свістунова І.С., листа Центру будівельних та земельних експертиз від 30.04.2025 №23528 та будівельних норм і правил щодо проведення будівельних робіт суд першої інстанції слушно зазначив, що у вартість відновлювальних робіт має бути враховано: облаштування будівельного майданчика; роботи з демонтажу пошкоджених конструкцій; ремонті роботи з відновлення пошкоджених частин будівлі; вартість матеріалів, виробів та конструкцій з врахуванням доставки, які застосовуються при відновленні; вартість вивезення сміття; вартість роботи людей та механізмів на майданчику та інші супутні витрати (будівельні роботи). При цьому вказаний перелік робіт має виконуватись відповідно до розробленої у встановленому законодавством порядку проектної документації, зокрема, на підставі попередньо виконаних обстежень.
В свою чергу, рахунок-фактура ПП "БМЗ Бетон" від 21.12.2021 №ПП-178-1 на суму 650 604,00 грн з ПДВ відображає лише вартість придбання стінових матеріалів (бетонних панелей), а також вартість їх доставки на будівельний майданчик з урахуванням ПДВ, без здійснення їх монтажу, що не є достатнім для повного та об`єктивного визначення вартості відновлювальних робіт, підтвердженням яких є кошторис на будівельні роботи, розроблений в складі проекту.
В частині заперечень відповідача щодо необґрунтованості заявлених позивачем до стягнення сум, а також відсутність необхідності вчинення страхувальником дій з виготовлення проектної документації, а саме звіту про технічне обстеження, робочого проекту з дефектним актом та кошторисом, а також включення до складу останнього витрат на технічний нагляд, витрат на авторський нагляд та витрат на виготовлення проектної документації та, відповідно, відсутність підстав для стягнення таких сум з відповідача як страховка за Договором страхування суд зазначає, що відповідно до положень ДСТУ 9273:2024 "Настанова щодо обстеження будівель і споруд для визначення та оцінювання їхнього технічного стану. Механічний опір та стійкість" обстеження об`єкта (планові та позапланові) й моніторинг окремих показників його технічного стану є елементами нагляду, які визначають (за потреби, й прогнозують) технічний стан об`єкта.
Згідно з пунктом 4.6.2 ДСТУ 9273:2024 позапланове обстеження об`єкта, що проводять у разі виявлення дефектів, пошкоджень і деформацій у процесі поточного огляду й технічного обслуговування об`єкта або прийняття рішення про подальшу експлуатацію (зокрема й відновлення капітальним ремонтом, реконструкцією, реставрацією) або демонтаж (ліквідацію) у зв`язку з пошкодженням об`єкта внаслідок позапроєктних впливів (пожежі, стихійного лиха, аварії, воєнних дій або терористичних актів) передбачає: підготування до проведення обстеження; попереднє та/або основне (детальне) обстеження; складання звіту про результати обстеження із рекомендаціями щодо подальшої експлуатації.
Роботи, виконання яких необхідне для усунення наслідків вогневого пошкодження об`єкту дослідження, класифікуються як "капітальний ремонт" (клас наслідків об`єкті дослідження, відповідно до розрахунку із затверджувальної частини проектної документації (том №1) - СС2). Відповідно до додатку "А" до ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво. Зі Змінами №1 та №2", при реконструкції та капітальному ремонті об`єктів будівництва, з-поміж іншого, замовником має надатись звіт з висновками про результати обстеження будівельних конструкцій, обмірювальні креслення, актуальні інформаційні моделі тощо. Відповідно до пункту 4.1б ДБН А.2.2-3:2014 розроблення проектної документації на реконструкцію, капітальний ремонт існуючого об`єкта або його частини виконується зокрема на підставі висновку та/або рекомендацій за результатами обстеження технічного стану.
Відповідно до положень 4.6.3 ДСТУ 9273:2024 обстеження в разі проведення перевірки технічного стану об`єкта для виконання проєктних робіт із капітального ремонту, реконструкції та реставрації передбачає: підготування до проведення обстеження; попереднє та/або основне (детальне) обстеження; складання звіту про результати обстеження із рекомендаціями щодо виконання робіт з капітального ремонту, реконструкції, реставрації.
Тобто, проведення власником майна дій з виготовлення Звіту про технічне обстеження після пожежі, а також розробка проектної документації для подальшого здійснення капітального ремонту, відповідно до зазначених вище положень будівельних норм, є обов`язковим, з подальшим включенням вартості таких робіт до відновлювальної вартості по Об`єкту.
У зв`язку з тим, що відновлення об`єкту дослідження після настання страхового випадку (пожежі) неможливе без складання Звіту про технічне обстеження для подальшого складання проектної документації (відповідно до 4.6.3 ДСТУ 9273:2024), а також без самої проектної документації, наявність якої передбачена при виконані робіт з капітального ремонту (згідно з ДБН А.2.2-3:2014), включення цих витрат у загальну вартість відновлення є нормативно обґрунтованим.
Окрім цього, врахування у вартість будівництва витрат на здійснення технічного, авторського нагляду, а також на розробку проектної документації передбачено додатком №8 до Кошторисних норм України (Настанова з визначення вартості будівництва), а саме примірною номенклатурою зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва.
Відповідно до Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 №903, технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об`єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об`єкта.
Згідно з Порядком здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 №903, авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.
Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, встановлено, що Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється зокрема за дотриманням порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи. Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю перевірці підлягає забезпечення замовником здійснення авторського та технічного нагляду (коли такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством).
При цьому, типова форма акта готовності об`єкта до експлуатації (додаток №7 до Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461) також передбачає обов`язкову наявність підписів інженера технічного нагляду та головного архітектора та/або інженера проекту (авторський нагляд).
Наведене в сукупності свідчить про обов`язковість підготовки такої будівельно-проектної документації та наявність визначених на законодавчому рівні підстав для включення відповідних витрат у загальну вартість відновлення пошкодженого майна, зокрема, як в даному випадку, внаслідок пошкодження пожежею.
Поряд із цим, умовами пункту 6.2 Договору страхування у складі формули розрахунку страхового відшкодування передбачені ВТ - витрати на переміщення майна в безпечне місце (за необхідності), відкачку води, тушіння пожежі, очищення приміщення або території від сміття та залишків зруйнованого майна, залучення експертів для оцінки пошкодженого майна, виготовленні фотографій, ескізів пошкодженого майна та інших документів, необхідних для виявлення обставин та причин пошкодження майна, але не більше 5% від страхової суми (47 630 200,00 грн), тобто не більше 2 381 510,00 грн. Відтак заявлені позивачем витрати не перевищують передбачених договором меж.
Оскільки технічний звіт за результатами експертного огляду від 02.09.2021, а також надана на дослідження проектна документація висвітлюють обставини виникнення пошкоджень, а також заходи, що необхідні для їх ліквідації, відповідно до умов Договору страхування вказані витрати також підпадають під опис показника ВТ у формулі розрахунку відшкодування. 
Так, роботи з розроблення проектної документації з кошторисом та дефектними актами можуть бути розцінені як фактичні витрати на оплату робіт з відновлення, згідно з пунктом 6.3 Договору страхування, оскільки входять до переліку робіт, що потрібно провести по об`єкту для його відновлення, у зв`язку з цим підлягають включенню до відновлювальної вартості робіт.
При цьому, згідно з пунктом 6.4 договору страхування, у вартість відновлювального ремонту та матеріального збитку не включаються: додаткові витрати, викликані поліпшенням застрахованого об`єкта, витрати, викликані тимчасовим чи допоміжним ремонтом чи відновленням, доплата за терміновість доставки конструкцій, деталей, вузлів, агрегатів тощо, які підлягають заміні, інші витати, зроблені понад необхідних витрат, що не відносяться до відновлювальних робіт. Страховик залишає за собою право не відшкодовувати витрати на відновлення застрахованого майна, якщо вартість витрат на відновлення перевищує типові витрати для аналогічних робіт.
Натомість, як свідчать матеріали справи, вказані роботи з проведення технічного огляду та виготовлення звіту, роботи з виготовлення проектної документації з дефектними актами та кошторисом не підпадають під визначені в пункті 6.4 Договору страхування витрати, що не підлягають врахуванню у вартість відновлювального ремонту та матеріального збитку, у зв`язку з чим за відсутності належного спростування з боку відповідача необхідності проведення таких робіт, а також враховуючи пункт 6.3 Договору щодо врахування фактичних витрат на матеріали, оплату робіт та доставку матеріалів до місці відновлення, мають бути враховані при визначенні розміру страхового відшкодування.
Отже, наведене спростовує доводи відповідача про те, що страховою компанією здійснено виплату страхового відшкодування в належному розмірі, а також висновки відповідача щодо ненадання позивачем повних та достатніх даних і доказів для визначення розміру страхового відшкодування за страховим випадком, позаяк з моменту звернення позивача 16.08.2021 до страхової компанії останньою з метою вирішення питання виплати страхового відшкодування окрім замовлення та проведення експертизи та численних звернень до страхувальника щодо надання додаткових документів фактично не було вчинено належних дій на виконання своїх зобов`язань за Договором страхування. 
За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що заявлена позивачем подія є страховим випадком, за яким відповідно до умов Договору страхування надається страхове покриття, а тому відмова страховика у виплаті повної суми страхового відшкодування є безпідставною та такою, що порушує право власника пошкодженої нежитлової будівлі на отримання страхових виплат у зв`язку із настанням страхового випадку (пошкодження майн внаслідок пожежі).
При цьому, укладаючи Договір страхування сторони дійшли згоди щодо умов та порядку виплати страхового відшкодування у разі настання страхового випадку, а також щодо того, які саме документи необхідно надати страховику у разі настання страхового випадку та на підставі яких страховик має здійснити виплату страхового відшкодування. 
Зокрема, у пункті 5.8 Договору страхування сторони погодили перелік документів, які підтверджують настання страхового випадку та розмір збитку, та які страхувальник зобов`язаний надати страховику.
При цьому, з наведеного вище вбачається, що позивачем належним чином виконано умови Договору страхування та надано страховику всі необхідні документи та докази, які давали страховику можливість переконатися в тому, що спірна подія є страховим випадком та визначити розмір страхового відшкодування. 
За відсутності встановленого судом факту повідомлення позивачем завідомо неправдивих відомостей стосовно обставин та причин настання випадку, який має ознаки страхового, а також надання останнім всіх необхідних документів для визначення розміру виплати, на переконання судової колегії, місцевий господарський суд дійшов правильного висновку, що відповідач необґрунтовано відмовив у виплаті страхового відшкодування в повному обсязі, чим порушив умови Договору страхування та право позивача на отримання належного страхового відшкодування.
Враховуючи вищевикладене, оскільки матеріалами справи підтверджується факт невиконання відповідачем своїх зобов`язань щодо сплати позивачу повної суми страхового відшкодування в добровільному порядку, розмір основної заборгованості відповідає фактичним обставинам та на момент прийняття рішення доказів повної виплати страхового відшкодування відповідач суду не представив, як і доказів, що спростовують вищевикладені обставини, суд першої інстанції дійшов висновку, з яким погоджується колегія суддів, що позовні вимоги є обґрунтованими, підтверджуються матеріалами справи та відповідачем не спростовані, у зв`язку з чим вимоги позивача про стягнення з відповідача 1 144 097,54 грн страхового відшкодування підлягають задоволенню.
Щодо заявлених позивачем до стягнення з відповідача витрат на проведення 70 000,00 грн витрат за проведення будівельно-технічної експертизи суд зазначає, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, також витрати, пов`язані з залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи (пункти 1, 2 частини 3 статті 123 ГПК України).
Статтею 127 ГПК України визначено витрати, пов`язані з залученням (викликом) свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, проведенням експертиз. 
За приписами частин 2, 4 статті 127 ГПК України експерт, спеціаліст чи перекладач отримують винагороду за виконану роботу, пов`язані зі справою, якщо це не входить до їхніх службових обов`язків. Розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.
Для підтвердження розміру понесених судових витрат на проведення експертизи у розмірі 70 000,00 грн позивачем надано суду: заяву ТОВ "СТС-КО" від 09.10.2024 №10228-2024.10/09-2 на проведення будівельно-технічної експертизи; заяву позивача від 25.10.2024 №10228-2024.10/25-1 в межах проведення будівельно-технічної експертизи; договір на виконання робіт з проведення будівельно-технічної експертизи від 09.10.2024 №09/10-2024, укладений між ТОВ "СТС-КО" як замовником і ТОВ "Центр будівельних та земельних експертиз" як виконавцем, предметом якого є проведення будівельно-технічної експертизи у господарській справі №910/10228/24, вартість якої згідно з пунктом 2.1 вказаного договору, становить 70 000,00 грн; акт здачі-приймання від 28.10.2024 про надання послуг згідно договору від 09.10.2024 №09/10-2024, за змістом якого виконавцем робота виконана в повному обсязі (в період 14.10.2024-28.10.2024), сторони претензій одна до одної не мають, вартість робіт складає 70 000,00 грн та сплачена наперед; платіжну інструкцію від 14.10.2024 №1525 про перерахування позивачем на рахунок ТОВ "Центр будівельних та земельних експертиз" грошових коштів в сумі 70 000,00 грн, в якості "оплати за послуги виконання робіт з проведення будівельно-технічної експертизи згідно договору №09/10-2024 від 09.10.24…"; висновок судового експерта Свістунова І.С. від 28.10.2024 №841/10-2024 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи.
Відповідно до частин 5-7 статті 127 ГПК України розмір витрат на оплату робіт залученого стороною експерта, спеціаліста, перекладача має бути співмірним із складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт. У разі недотримання вимог щодо співмірності витрат суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на оплату послуг експерта, спеціаліста, перекладача, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат, які підлягають розподілу між сторонами.
При цьому заперечень щодо розміру заявлених позивачем до стягнення витрат на проведення експертизи та/або заяв щодо неспівмірності таких витрат зі складністю виконуваної роботи відповідачем суду не надано, позаяк відповідач заперечує проти задоволення таких вимог позивача в цілому, посилаючись на відсутність підстав для врахування поданого позивачем звіту та, відповідно, відшкодування понесених позивачем витрат. 
Так, заперечуючи проти вимог про відшкодування витрат на проведення експертизи, відповідач зазначає, що така експертиза замовлена позивачем самостійно, а поставлені експерту питання не відповідають умовам Договору страхування. 
Суд першої інстанції слушно зауважив, що право учасника справи подати висновок експерта, який був складений на його замовлення, встановлено частиною 1 статті 101 ГПК України. При цьому, згідно з положеннями статті 123, 127 ГПК України витрати на підготовку експертного висновку на замовлення сторони належать до судових витрат, які розподіляються між сторонами в порядку, передбаченому частиною 4 статті 129 ГПК України. 
Отже, зважаючи на викладені раніше висновки суду щодо визнання наданого позивачем висновку експертів в якості належного та допустимого доказу у справі, відшкодування понесених позивачем витрат на проведення експертного дослідження здійснюється на підставі статей 123, 127, 129 ГПК України, а не в порядку та на умовах, визначених у Договорі страхування, як помилково вважає відповідач.
З огляду на наведене, враховуючи, що позивачем надано належні та допустимі докази на підтвердження понесення витрат у розмірі 70 000,00 грн на проведення експертного дослідження та складання Висновку експерта від 28.10.2024 №841/10-2024, та за відсутності висновків суду про відмову/часткове задоволення позовних вимог, колегія суддів вважає вірними висновки суду першої інстанції, що вимоги позивача про стягнення з відповідача витрат на проведення експертизи підлягають задоволенню в повному обсязі, а саме в сумі 70 000,00 грн.
Інші доводи апеляційної скарги взяті судом до уваги, однак не спростовують вищенаведених висновків суду.
Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції керується висновками, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи. 
Колегія суддів апеляційного господарського суду з огляду на викладене зазначає, що у даній постанові надано вичерпну відповідь на всі істотні, вагомі питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені скаржником в апеляційній скарзі не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків суду першої інстанції у вказаній справі про задоволення позовних вимог ТОВ "СТС-КО".
Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги.
Згідно з частиною 1 статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Відповідно до статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Статтею 269 ГПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Нормою статті 276 ГПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З урахуванням всіх обставин справи в їх сукупності, колегія суддів апеляційного господарського суду дійшла висновку про те, що рішення місцевого господарського суду у даній справі відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам та матеріалам справи і підстав для його скасування не вбачається. Скаржником не наведено переконливих аргументів, відповідно до норм чинного законодавства, щодо спростування висновків суду першої інстанції.
Судові витрати.
Згідно зі статтею 129 ГПК України витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на скаржника.
Керуючись ст. ст. 74, 129, 269, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,
УХВАЛИВ:
1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Українська страхова група" на рішення Господарського суду міста Києва від 15.05.2025 у справі №910/10228/24 залишити без задоволення.
2. Рішення Господарського суду міста Києва від 15.05.2025 у справі №910/10228/24 залишити без змін.
3. Матеріали справи №910/10228/24 повернути до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

У зв`язку з відпусткою судді Кравчука Г.А. з 23.02.2026 по 27.02.2026 повний текст постанови складено 12.03.2026. 

Головуючий суддя Г.А. Кравчук 

Судді А.І. Тищенко

Г.П. Коробенко