ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№380/4429/25
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 лютого 2026 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої - судді Потабенко В.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом Львівського міського комунального підприємства «Львівводоканал» до Західного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача товариство з обмеженою відповідальністю «Дівесбуд», про визнання протиправним та скасування висновку,
ВСТАНОВИВ:
Львівське міське комунальне підприємство «Львівводоканал» (далі – ЛМКП «Львівводоканал», позивач) звернулося до Львівського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Західного офісу Держаудитслужби (далі також – відповідач), в якій просить суд: 
- визнати протиправним та скасувати висновок Західного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-12-26-002716-а від 21.02.25. 
В обґрунтування позовних вимог позивач покликається на те, що відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» ЛМКП «Львівводоканал» проведена процедура закупівлі № UA-2024-12-26-002716-а за типом процедури відкриті торги на предмет - Пісок природний будівельний сіяний, 1840000 UAН, 14211100-4, ДК021, 4000, метр кубічний. За результатами торгів найбільш економічно вигідною ціновою пропозицією визначена пропозиція ТзОВ «Дівесбуд» з яким укладений договір №30-19ТЛ від 13.01.2025 про закупівлю піску природного будівельного сіяного Код ДК021:2015:14210000-6- Гравій, пісок, щебінь і наповнювачі. 05.02.2025 в електронній системі закупівель оприлюднений Наказ Західного офісу Держаудитслужби № 16 від 05.02.2025, яким розпочато проведення моніторингу закупівлі № UA-2024-12-26-002716-а. 21.02.2025 відповідачем в електронній системі закупівель був оприлюднений висновок результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-12-26-002716-а (далі по тексту висновок), яким встановлено наявність порушень законодавства у сфері публічних закупівель. Позивач зазначає, що констатуючою частиною висновку про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2024-12-26-002716-а Західний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення порушення у встановленому законом порядку шляхом припинення зобов`язань за укладеним договором з дотриманням норм Господарського та Цивільного кодексів України. Позивач вважає, що висновок відповідача є необґрунтованим, протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки ЛМКП «Львівводоканал» правомірно було надано повідомлення з вимогою усунути невідповідності учаснику закупівлі ФОП ОСОБА_1 . Крім того, зауваження відповідача, викладені у оскаржуваному висновку, по-перше, є необґрунтованими, а по-друге, носять формальний характер та не пов`язані із забезпеченням ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитку добросовісної конкуренції. Також позивач вважає, що вимога відповідача стосовно розірвання договору не відповідає принципу співмірності наслідків такого реагування, тим порушенням, які виявлені та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг і публічними інтересами. Окремо позивач зазначає, що звертаємо увагу суду, що договір № 30-19ТЛ від 13.01.2025 станом на час подання позову до суду є виконаним, сторони договору повністю та належним чином виконали свої зобов`язання. Термін дії договору закінчився 28.02.2025, підтвердженням чого є акт звірки взаєморозрахунків.
Ухвалою від 10.03.2025 суддя відкрила провадження в адміністративній справі та вирішено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням сторін. 
18.03.2025 від позивача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи доказів (вх. №22822). 
25.03.2025 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. №25279), в якому представник позовні вимоги заперечив, пояснивши, що під час проведення моніторингу за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції учасника ФОП ОСОБА_1 , встановлено порушення норм п. 3, 43 та п.п. 1 п. 44 Особливостей №1178, у зв`язку із чим, відповідачем запропоновано спосіб усунення порушень. У висновку детально описано, в чому полягають допущені замовником порушення. Відповідач запропонував позивачу конкретні способи, у які можуть бути вжиті заходи щодо усунення порушень, однак відповідач не може змусити замовника виконати висновок у спосіб, що відрізняється від того, який обере сам замовник. Висновок відповідача є обґрунтованим та вмотивованим, у висновку наведені конкретні підстави його прийняття, тому підстав для його скасування немає. Враховуючи наведене, просив суд відмовити у задоволенні позову. 
31.03.2025 від позивача надійшла відповідь на відзив (вх. №26899), в якій представник позивача пояснив, що аргументи, викладені у відзиві, не відповідають нормам закону, а тому такі не слід брати до уваги. Просив суд позовні вимоги задовольнити. 
07.04.2025 від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив (вх. №29249), в яких представник відповідача пояснив, що висновок містить спосіб реагування і у випадку виконання договору – оприлюднити інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень. Таким чином, з огляду на виконання договору, настання будь-яких негативних наслідків для замовника є неможливим. Просив суд відмовити у задоволення позову. 
11.04.2025 від позивача надійшли додаткові пояснення (вх. №30854), в яких представник позивача зазначив, що відповідач не наводить заперечень щодо правомірності висновку, позивач не погоджується з фактом наявності порушень, які відповідач зазначив у своєму висновку.
14.04.2025 від позивача надійшло клопотання про долучення доказів (вх. №30902).
18.04.2025 від відповідача надійшла відповідь на додаткові пояснення позивача (вх. №33027), в яких представником відповідача зазначено те, що висновок містить спосіб реагування і у випадку виконання договору – оприлюднити інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень. Таким чином, з огляду на виконання договору, настання будь яких негативних наслідків для замовника є неможливим. 
Ухвалою суду від 05.11.2025 у справі за позовом ЛМКП «Львівводоканал» до Західного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку залучено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - товариство з обмеженою відповідальністю «Дівесбуд» (далі – ТзОВ «Дівесбуд»). 
Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення ТзОВ «Дівесбуд» копію ухвали від 05.11.2025 отримав 17.11.2025. 
Пояснення щодо позовних вимог ТзОВ «Дівесбуд» не подало. 
Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. 
Оскільки відсутні клопотання будь-якої зі сторін про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. 
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі факти, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» ЛМКП «Львівводоканал» проведена процедура закупівлі № UA-2024-12-26-002716-а за типом процедури відкриті торги на предмет - Пісок природний будівельний сіяний, 1 840 000 UAН, 14211100-4, ДК021, 4000, метр кубічний. 
За результатами торгів найбільш економічно вигідною ціновою пропозицією визначена пропозиція ТзОВ «Дівесбуд», з яким укладений договір №30-19ТЛ від 13.01.2025 про закупівлю піску природного будівельного сіяного Код ДК021:2015:14210000-6- Гравій, пісок, щебінь і наповнювачі. 
05.02.2025 в електронній системі закупівель оприлюднений наказ Західного офісу Держаудитслужби № 16 від 05.02.2025, яким розпочато проведення моніторингу закупівлі № UA-2024-12-26-002716-а. 
21.02.2025 відповідачем в електронній системі закупівель був оприлюднений висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-12-26-002716-а.
Позивач вважає, що висновок відповідача є необґрунтованим, протиправним, тому звернувся до суду із даним позовом. 
При вирішенні спору, суд застосовує такі норми права. 
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон № 2939).
Відповідно до ст. 2 Закону № 2939, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення № 43) визначено, що Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Держаудитслужба відповідно до п.п. 3 п. 4 Положення реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Відповідно до п. 7 Положення Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Отже, Держаудитслужба у відносинах здійснення державного фінансового контролю є суб`єктом владних повноважень, відтак зазначений спір є справою адміністративної юрисдикції та підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.
Положеннями Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII) установлено правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади. Метою вказаного Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 1 цього Закону моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно з п. 19 ч. 1 ст. 1 Закону № 922-VIII переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір за результатами застосування переговорної процедури закупівлі.
Публічна закупівля (далі - закупівля) - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом (п. 25 ч. 1 ст. 1 Закону № 922-VIII).
Відповідно до п. 32 ч. 1 ст. 1 Закону № 922-VIII тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Пунктом 37 ч. 1 ст. 1 Закону № 922-VIII визначено, що учасник процедури закупівлі/спрощеної закупівлі (далі - учасник) - фізична особа, фізична особа - підприємець чи юридична особа - резидент або нерезидент, у тому числі об`єднання учасників, яка подала тендерну пропозицію/пропозицію або взяла участь у переговорах у разі застосування переговорної процедури закупівлі.
Частиною 1 ст. 8 Закону № 922-VIII визначено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Згідно з ч. 6 ст. 8 Закону № 922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються, серед іншого, опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (ч. 7 ст. 8 Закону № 922-VIII).
Щодо встановленого порушення замовником вимог норм п. 43, п.п. 1 п. 44 та, відповідно, п. 3 Особливостей № 1178, що вплинуло на результат проведення закупівлі суд зазначає таке.
Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 12.10.2022 № 1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» (далі – Особливості №1178), якою встановлено порядок та умови здійснення публічних закупівель (далі - закупівлі) товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі” (далі - замовники), із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.
За нормою п. 3 Особливостей №1178 замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.
Проведеним моніторингом встановлено, що відповідно до вимог п. 1.3. розділу 1 Додатку 1 (Перелік документів та/ або інформації, які подаються учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції) тендерної документації замовника на підтвердження наявності документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів) учасник у складі тендерної пропозиції повинен надати довідку про наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору за наведеною формою таблиці «Г», а також на підтвердження зазначеної в довідці інформації надати:
- скан-копії аналогічних договорів (не менше двох), які повністю виконані, що підтверджують досвід виконання аналогічних договорів, інформацію щодо яких вказано у довідці про виконання аналогічних договорів (учасники мають право надати скановані з оригіналу копії аналогічних договорів без додатків);
- скан-копії листів-відгуків про співпрацю за договорами від замовників, що вказані в Таблиці Г, не менше як по двох договорах (кожен відгук повинен бути належно оформлений: містити вихідний номер, дату видачі такого документу та посилання на договір що виконувався);
- документи, що засвідчують факт виконання робіт: довідку(-и) ф.КБ-3, згідно аналогічного договору зазначеного у довідці, згідно встановленої форми ОСОБА_2 .
Відповідно до оприлюдненого протоколу розкриття тендерних пропозицій по закупівлі UA-2024-12-26-002716-a в аукціоні взяли участь три учасника: ФОП ОСОБА_1 (ціна тендерної пропозиції після закінчення аукціону – 1200000 грн.), ТзОВ «ЛОГІСТ –М» (ціна тендерної пропозиції після закінчення аукціону – 1377600 грн.) та ТзОВ «Дівесбуд» (ціна тендерної пропозиції після закінчення аукціону – 1380000 грн.). 
Замовником відхилено тендерні пропозиції ФОП ОСОБА_1 та ТОВ «ЛОГІСТ–М» і визначено переможцем «Дівесбуд».
Водночас, проведеним моніторингом встановлено, що замовником 06.01.2025 було оприлюднено в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення учасником тендеру ФОП ОСОБА_1 невідповідностей у тендерній пропозиції, у якому вказав, що відповідно до вимоги ч. 1 Додатку №2 до тендерної документації учасник у складі своєї тендерної пропозиції надав копію податкової декларації за 2023 рік разом з квитанцією №2 до неї, яка неналежним чином завірено, та як наслідок Замовник вимагає виправити невідповідність шляхом завантаження у систему належним чином завірену копію податкової декларації за 2023 рік разом з квитанцією №2.
В подальшому замовником відхилено тендерну пропозицію учасника ФОП ОСОБА_1 на підставі абз. 5 п.п. 1 п. 44 Особливостей №1178 із зазначенням у протокольному рішенні уповноваженої особи замовника від 06.01.2025 №25 02Б-2 про те, що учасник не усунув вищезазначені невідповідності впродовж 24 годин з дати подачі повідомлення. 
Так, відповідно до вимог ч. 1 Додатку №2 до тендерної документації замовника для документального підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію (наявність фінансової спроможності) учасники подають: фінансову звітність за 2023 рік з підтверджуючим документом про здачу звітності до єдиного вікна подання електронних документів ДФС або Держстату (квитанція №2), коли звіт здається у електронному вигляді, або відмітки оригіналів статистики або ДФС, коли звіт здається у паперовому вигляді. 
У ч. 14 розділу І Додатку №1 до тендерної документації замовника зазначено, що у випадках, коли учасник у складі своєї тендерної пропозиції надає копії документів – усі копії документів повинні бути завірені власноручним підписом уповноваженої посадової особи учасника із зазначенням прізвища, ініціалів та посади особи, яка підписує тендерну пропозицію та печаткою учасника процедури закупівлі (у разі наявності печатки), а також відміткою «згідно з оригіналом» чи «копія вірна»; або повинні бути завірені нотаріально (у випадку, якщо це прямо передбачено чинним законодавством). 
Учасником ФОП ОСОБА_1 у складі своєї тендерної пропозиції було надано податкову декларацію за 2023 рік разом із квитанцією №2 у вигляді окремих документів (файлів): «F0103308 (ІІІ група_Квартал) Податкова декларація платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця.pdf», «F0133108 Додаток 1. Відомості_про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску.pdf». Зазначені документи містили кольоровий відбиток штампа «документ прийнято» на першій сторінці та у графі «Фізична особа - платник податку або уповноважена особа» – кольоровий відбиток штампа «ЕП Демидюк Віталій Ігорович». Також, учасником у складі тендерної пропозиції надано файл «квит.2_ F0103308 (ІІІ група_ Квартал) Податкова декларація платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця (2)391916_страницы.pdf» з підтверджуючим документом про здачу звітності до єдиного вікна подання електронних документів ДФС або Держстату (квитанція №2). Файли містять копії документів (про що також зазначено замовником в опублікованому протокольному рішенні від 06.01.2025 №25-02Б-2), а отже, відповідно до умов тендерної документації повинні бути завірені власноручним підписом уповноваженої посадової особи учасника із зазначенням прізвища, ініціалів та посади особи, яка підписує тендерну пропозицію та печаткою учасника процедури закупівлі (у разі наявності печатки), а також відміткою «згідно з оригіналом» чи «копія вірна»; або повинні бути завірені нотаріально (у випадку, якщо це прямо передбачено чинним законодавством). 
Відповідно до п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону № 922-VIII тендерна документація повинна містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій, формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки. 
Перелік формальних помилок затверджено наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 №710 «Про затвердження Переліку формальних помилок» (далі – Наказ №710). 
У Наказі №710 до формальних помилок віднесено, зокрема: окрема сторінка (сторінки) копії документа (документів) не завірена підписом та/або печаткою учасника процедури закупівлі (у разі її використання). 
Аналогічна формальна помилка зазначена у ч. 17 Розділу І Додатку №1 до тендерної документації замовника. 
Відповідно, допущення такої формальної помилки учасником взагалі не може призвести до відхилення його тендерної пропозиції. 
Отже, на порушення п. 43 Особливостей №1178 замовником неправомірно встановлено до учасника ФОП ОСОБА_1 вимогу (з оприлюдненням відповідного повідомлення) щодо завантаження належним чином завіреної копії податкової декларації за 2023 рік разом з квитанцією №2. 
У наданому під час моніторингу поясненні замовником зазначено, зокрема, що відповідно до умов ч. 14 розділу І Додатку №1 до тендерної документації усі документи тендерної пропозиції повинні бути надані у вигляді кольорових сканованих копій з оригіналів у форматі «PDF» (у файлі формату «PDF») або у форматі розширення програм, що здійснюють архівацію даних: rar або zip, що повинні містити у собі документи формату «PDF», у випадках, коли учасник у складі своєї тендерної пропозиції надає копії документів – усі копії документів повинні бути завірені власноручним підписом уповноваженої посадової особи учасника із зазначенням прізвища, ініціалів та посади особи, яка підписує тендерну пропозицію та печаткою учасника процедури закупівлі (у разі наявності печатки), а також відміткою «згідно з оригіналом» чи «копія вірна»; або повинні бути завірені нотаріально (у випадку, якщо це прямо передбачено чинним законодавством). 
Також у поясненні замовником вказано, що за умовами тендерної документації замовником не вимагається від учасників засвідчувати документи (матеріали та інформацію), що подаються у складі тендерної пропозиції, печаткою та підписом уповноваженої особи, якщо такі документи (матеріали та інформація) надані у формі електронного документа через електронну систему закупівель із накладанням електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, відповідно до вимог Закону України «Про електронні довірчі послуги». Одночасно, у наданому поясненні замовник вказав, що ФОП ОСОБА_1 у складі тендерної пропозиції було надано податкову декларацію за 2023 рік разом із квитанцією №2 у вигляді двох окремих документів, які не є кольоровими сканованими копіями з оригіналів, а також не є сканованими завіреними копіями документів, а були надані учасником у формі електронного документа через електронну систему закупівель без накладання на них електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, відповідно до вимог Закону України «Про електронні довірчі послуги». Замовник у наданому поясненні зазначив, що такі окремі документи не були належним чином завіреними та дана невідповідність не була віднесена до переліку формальної помилки згідно з Наказом №710 та ч. 17 розділу І Додатку №1 до тендерної документації, а відповідно до п. 43 Особливостей №1178 такому учаснику було надано повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей. 
Проте, відповідно до норм п. 43 Особливостей №1178 під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання 5 яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). Як зазначено вище, не завірення підписом та/або печаткою учасника процедури закупівлі (у разі її використання) окремої сторінки (сторінок) копії документа (документів) віднесено до переліку формальних помилок (п. 4 Наказу №710, ч. 17 розділу І Додатку №1 до тендерної документації). 
Крім того, у повідомленні з вимогою про усунення невідповідностей замовником зазначено, що учасник ФОП ОСОБА_1 у складі своєї тендерної пропозиції надав копію податкової декларації за 2023 рік разом з квитанцією №2 до них, що не є належним чином завірені. 
За умовами ч. 14 розділу І Додатку №1 тендерної документації усі документи тендерної пропозиції, що подаються учасником через електронну систему закупівель, повинні бути надані у вигляді кольорових сканованих копій з оригіналів у форматі «PDF» (у файлі формату «PDF») або у форматі розширення програм, що здійснюють архівацію даних: rar або zip, що повинні містити у собі документи формату «PDF». Файли з податковою декларацією за 2023 рік разом із квитанцією №2 подані учасником ФОП ОСОБА_1 у форматі PDF. Також, за умовами тендерної документації замовника (частина 14 розділу І Додатку №1) замовником не вимагається від учасників засвідчувати документи (матеріали та інформацію), що подаються у складі тендерної пропозиції, печаткою та підписом уповноваженої особи, якщо такі документи (матеріали та інформація) надані у формі електронного документа через електронну систему закупівель із накладанням електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, відповідно до вимог Закону України «Про електронні довірчі послуги». 
В свою чергу, на документи тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 накладено ЕЦП учасника ( ОСОБА_1 ). При цьому, позивач стверджує, що електронний підпис було накладено лише на тендерну пропозицію учасника загалом. Проте, тендерна пропозиція не є окремим документом, а якраз складається зі всіх оприлюднених учасником документів. 
Відтак, суд погоджується із доводами відповідача про те, що замовником неправомірно застосовано норми п. 43 Особливостей №1178 та встановлено до учасника ФОП ОСОБА_1 неправомірну вимогу (з оприлюдненням відповідного повідомлення) щодо завантаження належним чином завіреної копії податкової декларації за 2023 рік разом з квитанцією №2 та, як наслідок, неправомірно відхилено тендерну пропозицію вказаного учасника на підставі абз. 5 п.п. 1 п. 44 Особливостей №1178. 
Таким чином, замовником при розгляді тендерної пропозиції учасника ФОП ОСОБА_1 допущено порушення норм п. 43, абз. 5 п.п. 1 п. 44 та, відповідно, п. 3 Особливостей №1178, і, як наслідок, - неправомірно відхилено тендерну пропозицію вказаного учасника.
Що ж стосується покликань позивача про те, що відсутність накладних електронних підписів (УЕП) підтверджується під час перевірки наявності підпису на документах «квит.2_ F0103308 (ІІІ група_ Квартал) Податкова декларація платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця (2)391916_страницы.pdf» та документ «F0103308 (ІІІ група_ Квартал) Податкова декларація платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця.pdf» на веб-ресурсі Центрального засвідчувального органу Міністерство цифрової трансформації України…». Дане твердження не підтверджує відсутність електронного підпису, адже електронний підпис, як правило, є окремим файлом, що оприлюднюється разом з документами. Натомість, позивачем перевірено не файл електронного підпису, а самі текстові документи. 
Щодо тверджень позивача про те, що електронний підпис було накладено лише на тендерну пропозицію учасника, а не на документи, суд звертає увагу на те, що тендерна пропозиція не є окремим документом, а якраз складається зі всіх оприлюднених учасником документів, що позивач фактично не спростував. В даній ситуації у тендерній пропозиції учасника не було невідповідності, наприклад недостовірної, суперечливої чи неповної інформації, яка б підлягала усуненню. Учасником ФОП ОСОБА_1 на виконання вимог тендерної документації у складі своєї тендерної пропозиції було надано податкову декларацію за 2023 рік разом із квитанцією №2 у вигляді окремих документів (файлів): «F0103308 (ІІІ група_Квартал) Податкова декларація платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця.pdf», «F0133108 Додаток 1. Відомості_про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску.pdf». Зазначені документи містять кольоровий відбиток штампа «документ прийнято» на першій сторінці та у графі «Фізична особа - платник податку або уповноважена особа» – кольоровий відбиток штампа «ЕП Демидюк Віталій Ігорович», а на тендерну пропозицію учасника накладено електронний підпис. Також, учасником у складі тендерної пропозиції надано файл «квит.2_ F0103308 (ІІІ група_ Квартал) Податкова декларація платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця (2)391916_страницы.pdf» з підтверджуючим документом про здачу звітності до єдиного вікна подання електронних документів ДФС або Держстату (квитанція №2). 
Як вбачається зі змісту оскаржуваного висновку про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2024-12-26-002716-а, на порушення п. 43 Особливостей №1 178, Замовником неправомірно встановлено до учасника ФОП ОСОБА_1 вимогу (з оприлюдненням відповідного повідомлення) щодо завантаження належним чином завіреної копії податкової декларації за 2023 рік разом з квитанцією №2. У наданому під час моніторингу поясненні Замовником зазначено, зокрема, що відповідно до умов частини 14 розділу І Додатку №1 до тендерної документації усі документи тендерної пропозиції повинні бути надані у вигляді кольорових сканованих копій з оригіналів у форматі «РDF» (у файлі формату «PDF») або у форматі розширення програм, що здійснюють архівацію даних: rar або zip, що повинні містити у собі документи формату «PDF», у випадках, коли учасник у складі своєї тендерної пропозиції надає копії документів - усі копії документів повинні бути завірені власноручним підписом уповноваженої посадової особи учасника із зазначенням прізвища, ініціалів та посади особи, яка підписує тендерну пропозицію та печаткою учасника процедури закупівлі (у разі наявності печатки), а також відміткою «згідно з оригіналом» чи «копія вірна»; або повинні бути завірені нотаріально (у випадку, якщо це прямо передбачено чинним законодавством). 
Відповідно до вимог п. 3 розділу І Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 708 (далі - Порядок № 708), предмет закупівлі товарів і послуг визначається замовником згідно з пунктами 21 і 34 частини першої статті 1 Закону та за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника, а згідно з пунктом 4 розділу І Порядку № 708 визначення предмета закупівлі робіт здійснюється згідно з пунктом 27 частини першої статті 1 Закону за об`єктами будівництва та з урахуванням положень кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості будівництва», затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 №281, а також галузевих будівельних норм ГБН Г.1-218-182:2011 «Ремонт автомобільних доріг загального користування. Види ремонтів та перелік робіт», затверджених наказом Державної служби автомобільних доріг України від 23.08.2011 № 301.
Поряд з цим, зобов`язання вжити заходи щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких порушень), носить рекомендаційний характер щодо усунення порушень, зі спричинили винесення оскаржуваного висновку. 
Із приписів Закону № 922-VIII слідує, що на відповідача покладений обов`язок зазначити варіанти правомірної поведінки, тобто замовнику дається право вибору: вжити заходів щодо розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, надати аргументовані заперечення, інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Згідно із ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.
Відповідно до ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.
Як слідує зі змісту висновку, відповідач конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.
Тобто вимоги, зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі шляхом розірвання договору, підлягали виконанню.
Верховний Суд у постанові від 01.02.2024 у справі № 640/18786/22 підтвердив право органу державного фінансового контролю зазначати відповідне зобов`язання, що спростовує твердження позивача. При цьому Верховний Суд не пов`язує зобов`язання вжити заходи шляхом припинення зобов`язань за укладеним за результатами тендеру договором із негативним впливом порушень на бюджет, адже його пропорційність обумовлена приведенням правовідносин між сторонами у первісний стан. У вищевказаних справах Верховний Суд надавав правову оцінку порушенням з аналогічною правовою природою до тих, правова оцінка яким надається у даній справі.
Означені твердження відповідача про правомірність застосування зобов`язань у спірному висновку з покликанням на оцінку Верховного Суду, суд вважає обґрунтованими.
Також суд наголошує, що досягнення цілей публічних закупівель не може відбуватися шляхом порушення законодавства у сфері публічних закупівель.
Тому відповідач не міг не звернути уваги на відповідне порушення.
Отже, визначений в оскаржуваному висновку спосіб усунення порушень, вказаний відповідачем, є конкретно визначений та пропорційний.
Також суд звертає увагу, що результатом проведення процедури закупівлі є укладення господарського договору між замовником і переможцем торгів.
Таким чином, єдиним можливим та повністю пропорційним способом усунення порушення, що вплинуло на результат здійснення процедури закупівлі, є припинення зобов`язань за укладеним договором.
Статтею 651 Цивільного кодексу України визначено підстави для зміни або розірвання договору. Так, договір може бути розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.
Згідно з ч. 1 ст. 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити Цивільному кодексу України, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.
Відповідно до ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 Цивільного кодексу України.
Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.
У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним.
Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України суд бере до уваги правову оцінку, викладену Верховним Судом у постанові від 29.10.2021 у справі № 520/258/20, відповідно до якої єдино можливим способом припинення дії договору, укладеного з порушенням Закону № 922-VIII, є його розірвання. Спосіб розірвання мають обрати сторони.
Суд також звертає увагу, що в оскаржуваному висновку відповідач окрім того, що зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку, зокрема розірвати договір з урахуванням вимог Цивільного та Господарського кодексів України, також зобов`язав позивача протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Отже, відповідач передбачив альтернативність зобов`язань, адресованих позивачу, що відповідає вимогам законодавства.
Про альтернативність зобов`язань, що містяться у висновках органів Держфінконтролю йдеться у правовому висновку Верховного Суду у постанові від 01.02.2024 року у справі № 160/18391/22; постанові Верховного Суду від 30.03.2023 у справі № 420/11945/21; постанові Верховного Суду від 10.11.2022 у справі № 200/10092/20-а.
З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що визначений в оскаржуваному висновку спосіб усунення порушень, вказаний відповідачем, є конкретно визначений та пропорційний та передбачає застосування альтернативність зобов`язань визначених позивачу.
Більше того, як видно з матеріалів справи, укладений між позивачем та ТзОВ «Дівесбуд» договір № 30-ТЛ від 12.01.2025 станом на момент подання позову до суду є виконаним, сторони повністю та належним чином виконали свої зобов`язання. Термін дії договору закінчився 28.02.2025. 
Водночас, оскаржуваним висновком не передбачено жодних санкцій щодо замовника, як юридичної особи.
Таким чином судом не беруться до уваги твердження позивача про те, що відповідач намагається спричинити негативні наслідки щодо нього.
Вирішуючи спір по суті, суд враховує, що згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
При цьому суд зазначає, що "на підставі" означає, що суб`єкт владних повноважень: 1) повинен бути утворений у порядку, визначеному Конституцією та законами України; 2) зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним; "у межах повноважень" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення, а дії вчиняти відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх; "у спосіб" означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби; "з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано", тобто використання наданих суб`єкту владних повноважень повинно відповідати меті та завданням діяльності суб`єкта, які визначені нормативним актом, на підставі якого він діє; "обґрунтовано", тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). Рішення повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.
Матеріали справи свідчать, що відповідні положення КАС України відповідачем при прийнятті оскаржуваних рішень були дотримані в повній мірі. 
За наслідком розгляду справи суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог і відсутність підстав для їх задоволення.
Згідно з вимогами ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Таким чином, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.
В силу приписів ст. 139 КАС України судові витрати покладаються на позивача.
Керуючись ст. ст. 2, 6-9, 19-20, 22, 25-26, 73-77, 90, 139, 143, 241-246, 255, 257-258, 293, 295, п.п. 15.5 п. 15 розділу VII Перехідні положення КАС України, суд

В И Р І Ш И В :

у задоволенні адміністративного позову відмовити повністю. 
Рішення може бути оскаржене, згідно зі ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення набирає законної сили, згідно зі ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повний текст рішення складений 16.02.2026.

Суддя Потабенко В.А.