УХВАЛА
20 квітня 2026 року
м. Київ
справа № 759/24089/24
провадження № 61-4806ск26
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Козир Сергій Володимирович, на постанову Київського апеляційного суду 
від 04 березня 2026 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , про стягнення грошових коштів,
ВСТАНОВИВ:
09 квітня 2026 року через підсистему Електронний суд представник ОСОБА_1 - адвокат Козир С. В. подав касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 04 березня 2026 року (повний текст постанови складено 09 березня 2026 року) у справі № 759/24089/24.
За змістом частини першої статті 394 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) вирішує колегія у складі трьох суддів після одержання касаційної скарги оформленої відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.
Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з таких підстав.
І. Щодо строку на касаційне оскарження 
Відповідно до положень статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо 
в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється 
з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.
Постановою Київського апеляційного суду від 04 березня 2026 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено. Рішення Святошинського районного суду міста Києва від 22 серпня 2025 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено. Стягнуто із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір сплачений за подання апеляційної скарги у розмірі 18 168 грн.
Заявник вважає, що строк на касаційне оскарження ним не пропущений, оскільки повний текст оскарженої постанови апеляційного суду отримано в електронному кабінеті 10 березня 2026 року.
Водночас стаття 390 ЦПК України розмежовує дату (день) складання повного судового рішення і дату (день) вручення учаснику справи повного судового рішення.
Ці дати можуть бути відмінні одна від одної, і день вручення учаснику справи повного судового рішення (навіть у разі доставлення до електронного кабінету в підсистемі Електронний суд) не обов`язково і не завжди є днем складання повного судового рішення.
Різним є і процесуальний механізм дії строку на касаційне оскарження залежно від вказаних строків, а саме: 
- у випадку подання касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення строк на касаційне оскарження вважається непропущеним і учаснику справи непотрібно подавати клопотання (заяву) про поновлення цього строку;
- у випадку подання касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення повного судового рішення, строк на касаційне оскарження вважається пропущеним, однак учасник справи в силу закону має право на поновлення такого строк за умови подання відповідного клопотання (заяви).
Таким чином законодавець у частині другій статті 390 ЦПК України вказав на поважну причину пропуску строку на касаційне оскарження, яка є підставою для поновлення цього строку.
При цьому необхідно враховувати, що за змістом частини першої статті 127 ЦПК України поновлення пропущеного процесуального строку встановленого законом відбувається не з ініціативи суду, а за заявою учасника справи.
Аналіз Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - ЄДРСР) свідчить, що повний текст постанови Київського апеляційного суду від 04 березня 2026 року складено 09 березня 2026 року, а отже касаційна скарга подана 09 квітня 
2026 року з пропуском строку, встановленого статтею 390 ЦПК України.
За цих обставин заявник має подати заяву (клопотання) про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження встановленого законом із зазначенням причин його пропуску. 
Відповідно до положень частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.
ІІ. Щодо сплати судового збору
Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги до касаційної скарги додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом про стягнення коштів із ОСОБА_2 у листопаді 2024 року.
Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 22 серпня 2025 року позов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошові кошти у розмірі 3 371 240 грн. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1 630 976,62 грн інфляційних втрат та 354 666,77 грн 3% річних. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 15 140 грн.
Постановою Київського апеляційного суду від 04 березня 2026 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено. Рішення Святошинського районного суду міста Києва від 22 серпня 2025 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено. Стягнуто із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір сплачений за подання апеляційної скарги у розмірі 18 168 грн.
У касаційній скарзі заявник просить скасувати постанову апеляційного суду, залишивши в силі рішення суду першої інстанції.
Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду фізичною особою становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Відповідно до положень частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до положень статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб становить з 1 січня 2024 року - 3 028 гривень.
Таким чином розмір судового збору за подану касаційну скаргу становить 24 224 грн (15 140 грн х 200% х 0,8).
Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».
Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом:
1) подання заяви (клопотання) про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження;
2) надання документу про сплату судового збору у розмірі 24 224 грн.
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після оформлення касаційної скарги відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.
Керуючись статтями 127, 185, 390, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Козир Сергій Володимирович, на постанову Київського апеляційного суду 
від 04 березня 2026 року у справі № 759/24089/24 залишити без руху.
Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення ОСОБА_1 копії цієї ухвали.
Роз`яснити, що у випадку, якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала, а у разі, якщо не буде подана заява про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.
Суддя В. В. Шипович