Справа № 724/4522/25 	
Провадження № 2/724/165/26	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
(заочне)

16 квітня 2026 року м. Хотин

Хотинський районний суд Чернівецької області в складі:
головуючого судді: Скрипника С.М.
за участю секретаря судового засідання: Філіпчука Д.В.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Хотині Чернівецької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог.
Позивач  ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ватаманюк Володимир Васильович, звернувся до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини за заповітом. 
В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилась спадщина, що складається з земельної ділянки площею 3,25 га кадастровий номер 7325085200020010047, державний акт серії ЧВ №045672, яка розташована на території Малинецької сільської ради Дністровського (Хотинського) району Чернівецької області.
Позивач являється спадкоємцем відповідно до заповіту, посвідченого секретарем Малинецької сільської ради, Хотинського району, Чернівецької області, однак в установлений шестимісячний строк він не звернувся до Хотинської нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що він не знав про наявність заповіту складеного на його ім`я. Про існування даного заповіту він дізнався станом на грудень місця 2025 року, що підтверджується довідкою Клішковецької сільської ради №2246 від 15.12.2025 року, а тому позивач вважає дану причину поважною.
Станом на 08.12.2025 року позивач звернувся в органи нотаріату з заявою про відкриття спадщини після смерті ОСОБА_3 , де йому стало відомо, що він пропустив строк для прийняття спадщини.
Таким чином, враховуючи що ОСОБА_1 не був обізнаний про наявність заповіту ОСОБА_3 на його ім`я та з метою недопущення порушення його права на спадщину, просить суд визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 терміном у шість місяців.

Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі. 
Ухвалою Хотинського районного суду від 19 грудня 2025 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, проведення підготовчого засідання призначено на 08 січня 2026 року на 10:00 год.
Ухвалою Хотинського районного суду від 08 січня 2026 року задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_1 – адвоката Ватаманюка В.В. про витребування доказів. Розгляд підготовчого судового засідання відкладено на 26.01.2026 року.
Ухвалою Хотинського районного суду від 02 лютого 2026 року первісного відповідача Територіальну громаду села Клішківці в особі Клішковецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області замінено на належного відповідача ОСОБА_2 , та розгляд справи в подальшому вирішено здійснювати з урахуванням заміни неналежного відповідача.
Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 23 березня 2026 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляд у судове засідання на 03 квітня 2026 року, яке було відкладено на 16 квітня 2026 року.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, на адресу суду від його представника – адвоката Ватаманюка В.В. надійшла заява, в якій просить суд слухати справу без участі позивача та його представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує щодо винесення рішення на стадії підготовчого судового засідання.
Відповідач ОСОБА_2  не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась судом належним чином, шляхом направлення кореспонденції на адресу реєстрації, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке повернулося на адресу суду із відміткою про те, що адресат відсутній за вказаною адресою.
Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
 За змістом ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, якщо відповідач не повідомив суд про причини неявки та якщо від нього не надійшов відзив, суд вирішує справу на підставі наявних у справі доказів, у разі згоди на це позивача.
Враховуючи той факт, що відповідачка ОСОБА_2 у розумінні ст. 130 ЦПК України належним чином повідомлена про дату, час та місце судового розгляду справи, в судове засідання не з`явилась, про причини неявки суд не повідомила, не надала заяви про розгляд справи за її відсутності, не надала відзиву на позов, позивач не заперечує проти проведення заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення, суд приходить до висновку щодо можливості проведення заочного розгляду справи та ухвалення у справі заочного рішення на підставі наявних у справі доказів.
Згідно із ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Оскільки справа слухалась за відсутності всіх учасників справи, то фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Фактичні обставини встановлені судом.
Суд, вивчивши та дослідивши письмові докази, та заяви сторін, які наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. 
Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
Згідно ч. 4 даної статті ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.
Як вбачається з копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 28.05.2025 року ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Малинці, Дністровського району, Чернівецької області (а.с.5).
Судом досліджено копію заповіту від 15.10.2012 року, посвідченого секретарем Малинцької сільської ради Хотинського району Чернівецької області Кирилюк В.С., ОСОБА_3 заповіла Державний акт на право приватної власності на земельну ділянку (пай) серії ЧВ №045672, який належить їй належить ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.6).
Відповідно до копії Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЧВ №045672 ОСОБА_3 , яка проживає в с. Малинці Хотинського району на підставі розпорядження №350-Р Хотинської районної державної адміністрації від 01.09.2003 року належить земельна ділянка площею 3.25 га, яка розташована на території Малинецької сільської ради Хотинського районну Чернівецької області (а.с. 7).
Як вбачається з копії спадкової справи №63/2025, що заведена після смерті ОСОБА_3 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та постійно проживала в с. Малинці, Дністровського району, Чернівецької області, 11 червня 2025 року ОСОБА_2 звернулась до Приватного нотаріуса Дністровського районного Нотаріального округу Чернівецької області Масловської І.Ю. із заявою про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_3 . Окрім того, 05.12.2025 року із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 звернувся ОСОБА_1 у зв`язку із наявністю на його ім`я заповіту. (а.с.25-52).
Постановою приватного нотаріуса Дністровського районного нотаріального округу Чернівецької області Масловської І.Ю. №103/02-14/63/2025 від 08.12.2025 року було відмовлено спадкоємцю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у вчиненні нотаріальної дії після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 зв`язку із пропущенням строку для прийняття спадщини (а.с. 8-9).
Згідно копії довідки №2246 від 15.12.2025 року, виданої Клішковецьою сільською радою Дністровського району Чернівецької області, у виконавчому комітеті Малинецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області дійсно був посвідчений заповіт №194 від 15.10.2012 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 на ім`я ОСОБА_1 , яким заповіла земельну ділянку, розташовану на території Клішковецької сільської ради, Державний акт серії ЧВ №045672. Із зазначеним заповітом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ознайомлений в приміщенні сільської ради станом на грудень 2025 року (а.с.10).

Застосовані норми права.
Відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
За положеннями ст.ст.12,81 ЦПК України, кожна особа повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 
У статті 1233 ЦК України зазначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.
Згідно статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої 1272ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
За загальним правилом, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані, зокрема, з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.
Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.
Позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку. 
Наведене узгоджується з правовими висновками, викладеними в постановах Верховного Суду у складі колегій суддів Касаційного цивільного суду від 10 квітня 2019 року у справі № 759/4122/16-ц (провадження № 61-18948св18), від 01 липня 2020 року у справі № 131/192/19 (провадження № 61-22639св19), від 19 травня 2021 року у справі № 175/2328/19 (провадження № 61-10632св20).
Верховний Суд України у своїх висновках неодноразово зазначав, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку на прийняття спадщини.
Верховний Суд у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18) зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Отже, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Верховний Суд погодився з висновком суду апеляційної інстанції про поважність причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, оскільки позивач був необізнаний про наявність заповіту, складеного на його користь, спадкова справа після смерті спадкодавця не заводилася, й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом.

Мотиви та висновки суду.
Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 як на підставу своїх порушених прав, зазначає, що строк для подання заяви про прийняття ним спадщини пропущений з поважної причини, так як він не був обізнаний про наявність заповіту, складеного на його ім`я, а тому не звернувся до нотаріуса з відповідною заявою у встановлений законом строк.
Суд приймає до уваги, що ОСОБА_1 пропустив строк для прийняття спадщини у зв`язку необізнаністю про наявність заповіту, та судом приймається це як поважна причина пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. 
Суд дійшов висновку про наявність у позивача об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , оскільки він не проживав з останньою, про існування заповіту дізнався вже після спливу шестимісячного строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини. Крім того, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.
Про свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі N 642/2539/18-ц, від 28 травня 2021 року у справі N 688/106/20, від 17.12.21 р. у справі № 315/368/19.
Визначення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є оціночним поняттям та оцінюється судом в залежності від конкретних обставин справи.
Суд враховує пояснення позивача про те, що про наявність заповіту йому стало відомо після закінчення шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Будь-яких доказів того, що позивач був обізнаний про наявність заповіту, матеріали справи не містять. 
Таким чином, дослідивши отримані докази, та оцінивши їх в сукупності, надані в силу положень ст.81 ЦПК України, суд приходить до висновку, що зазначені позивачем обставини пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини є поважними, враховуючи що нічиї права та інтереси не порушуються, інших спадкоємців, які б претендували на спадкове майно немає, а тому позов підлягає задоволенню і позивачу необхідно визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.
За встановленого, суд вважає зазначені та підтверджені причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними та вважає необхідним надати позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини тривалістю у два місяці.

Розподіл судових витрат.
Судові витрати з відповідача не стягуються та покладаються на позивача, оскільки відповідач не вчиняв протиправних дій, що стали підставою позову.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 16, 328, 1220,1267, 1268, 1273, 1297 ЦК України, ст. ст. 19, 76-81, 247, 263-265, 354, 355 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , жителю с. Шилівці, Дністровського району, Чернівецької області, додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. 
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Чернівецького апеляційного суду суд шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. 

Позивач:  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса місця проживання: с. Шилівці, Дністровського району, Чернівецької області.
Відповідач:  ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: с. Перебиківці, Дністровський район, Чернівецька область

Повне рішення складено 16 квітня 2026 року. 
Суддя: 	Сергій Миколайович СКРИПНИК