Справа № 175/10851/25
Провадження № 2/175/2188/25
РІШЕННЯ 
Іменем України
"30" березня 2026 р. с-ще Слобожанське

Дніпровський районний суд Дніпропетровської області в складі: 
головуючого судді Войтуха О.М.,
за участі секретаря судового засідання Радонського М.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Донецької міської ради в особі територіальної громади м. Донецьк, третя особа: 10-а Київська державна нотаріальна контора про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

В липні 2025 року позивачка звернулася до суду з позовом, в якому просила постановити рішення, яким визнати поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_3  та визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті її батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Донецьк.
Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 18 грудня 2025 року позовна заява була прийнята до розгляду, відкрито загальне позовне провадження, призначене підготовче судове засідання у справі та витребувано у державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Шульги С.В. належним чином завірену копію спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Донецьк.
25 лютого 2025 року ухвалою Дніпровського районного суду Дніпропетровської області закрито підготовче провадження по справі та справу призначено до судового розгляду. 
Позивач надав до суду заяву, в якій просив суд справу розглянути без участі сторони позивача, позовні вимоги підтримала та просила суд задовольнити.
Відповідач ОСОБА_4 про дату, місце та час судового засідання повідомлена належним чином у встановленому законом порядку через оголошення, що було розміщено на веб-порталі «Судова влада».
Відповідач Донецька міська рада в особі територіальної громади м. Донецьк про дату, місце та час судового засідання повідомлена належним чином у встановленому законом порядку через поштове відправлення «Укрпошта», про що свідчить трекінговий номер, який доданий до матеріалів справи.
Третя особа державний нотаріус Десятої Київської державної нотаріальної контори Шульга С.В надала клопотання про розгляд справи без її участі.
Вивчивши матеріали справи, заслухавши представника позивача та свідків, об`єктивно оцінивши надані докази, суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Як передбачено ст. ст. 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачений цим Кодексом випадках.
Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Судом встановлено, що згідно зі свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 № 186 від 27 серпня 1968 року ОСОБА_1 є донькою померлого ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Донецьк.
Згідно зі свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_2 , що зареєстроване Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Києві) - ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Донецьк.
Відповідно до паспорту серії НОМЕР_3 , що виданий Докучаєвським МВ УМВС України в Донецькій області 31 серпня 1999 року з відміткою про реєстрацію місця проживання - ОСОБА_3 (ідентифікаційний код: НОМЕР_4 ), до моменту смерті мешкав у м. Докучаєвськ Донецької області на тимчасово окупованій території.
Також спадкоємицею за законом є мати позивача – ОСОБА_4 (паспорт НОМЕР_5 , виданий Докучаєвським МВ УМВС України у Донецькій обл. 31 серпня 1999 р.), яка не подавала заяв про прийняття спадщини в установлений законом строк, яка у свою чергу також проживає на тимчасово окупованій території.
Відповідно до копії паспорту громадянина України серія НОМЕР_6 , що був наданий позивачем, у записі в графі «Сімейний стан» зазначено, що Відділом ДРАЦС міста Докучаєвська, Донецької області був зареєстрований шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 від 16 серпня 1997 року.
Відповідно до витягу № 00016461269 від 22 березня 2016 року з Державного ресєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя, прізвище позивача було змінено після реєстрації шлюбу на підставі заяви № 604/06.2-06-91 від 22 березня 2016 року з дошлюбного « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 ».
Шлюб позивачки з ОСОБА_6 було розірвано на підставі рішення Київського райсуду м. Донецька №2-5927/10 від 15 вересня 2019 року. 
Відповідно до Постанови від 25 квітня 2025 року про відмову у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом державним нотаріусом Шульгою С.В. Десятої київської державної нотаріальної контори було розглянуто заяву ОСОБА_1 та, як наслідок, відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ім`я ОСОБА_1 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 її батька ОСОБА_3 у зв`язку з тим, що позивач пропустила шестимісячний строк на прийняття спадщини.
На виконання ухвали Дніпровського районного суду Дніпропетровської області від 18 грудня 2025 року державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори Шульгою С.В. 13 січня 2026 року надано спадкову справу №02-14, заведену після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Донецьку, згідно матеріалів якої з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори ОСОБА_1 звернулася лише 25 квітня 2025 року.
У свою чергу позивачка ОСОБА_1 зазначила, що у встановлений законом строк вона не могла звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із дотримання процедури оформлення документів про смерть ОСОБА_3 , оскільки всі підтверджуючі матеріали та документи фізично знаходилися на окупованій території у м. Донецьк.
Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ч.1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.
Статтями 1216-1218 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.
До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст. ст. 1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.
Згідно із ст.ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Разом з тим, позивач наведених вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).
Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Отже, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» при розгляді цих справ суд перевіряє наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.
За положеннями ст. ст. 12,81 ЦПК України, кожна особа повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах,передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Враховуючи викладене, суд приймає до уваги наведені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Донецьк, а саме: у зв`язку із дотримання процедури оформлення документів про смерть ОСОБА_3 , оскільки всі підтверджуючі матеріали та документи фізично знаходилися на окупованій території у м. Донецьк – та вважає їх поважними, враховуючи принцип верховенства права та дотримуючись розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства.
Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору.
Таким чином, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з визначенням тримісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Суд вважає такий строк достатнім для реалізації позивачем права на подання заяви про прийняття спадщини.
Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 141, 259, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 1216, 1217, 1218, 1222, 1261, 1270, 1272 ЦК України суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Донецької міської ради в особі територіальної громади м. Донецьк, третя особа: 10-а Київська державна нотаріальна контора про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, – задовольнити.
Визначити  ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання нею заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті  ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНКОПП НОМЕР_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Донецьк. 
Реквізити сторін:
Позивач –  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_7 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .
Відповідач –  ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_8 місце реєстрації: АДРЕСА_2 .
Відповідач: Донецька міська рада, ЄДРПОУ: 26502957, місцезнаходження: 84333, Донецька область, місто Краматорськ, вулиця Транспортна, буд. 2.
Третя особа – 10-А Київська державна нотаріальна контора, ЄДРПОУ : 02883162, місцезнаходження: 02000, м. Київ., вулиця Сергія Набоки, 13/9.
Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О. М. Войтух