ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/10128/21 Суддя (судді) першої інстанції: Ніколайчук Світлана Василівна

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 квітня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді Штульман І.В.
суддів:  Кобаля М.І.,
Черпака Ю.К., 
при секретарі: Красновій О.Р., 
за участі: ОСОБА_1 , - представника позивача;
Івтушок С.В., - представника відповідача,-
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 жовтня 2025 року у справі за адміністративним позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до громадянина Сполучених Штатів Америки ОСОБА_2 про припинення права на виконання будівельних робіт та скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта будівництва, -
В С Т А Н О В И В :
09 квітня 2021 року Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся в Окружний адміністративний суд міста Києва з адміністративним позовом до громадянина Сполучених Штатів Америки ОСОБА_2 , в якому просить суд:
припинити право на виконання будівельних робіт, яке набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 30 жовтня 2020 року №КВ 051201000536 та скасувати реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 16 лютого 2021 року №КВ101210216981 на об`єкт будівництва: "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 ", замовник будівництва - ОСОБА_2 (т.1 а.с.1-14).
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 квітня 2021 року відкрито провадження в адміністративній справі (т.1 а.с.67).
Станом на 15 грудня 2022 року, - день набрання чинності Законом України від 13 грудня 2022 року №2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі - Закон №2825-IX), адміністративну справу №640/10128/21 Окружним адміністративним судом міста Києва розглянуто не було.
Відповідно до пункту 2 розділу ІІ Закону №2825-ІХ (в редакції Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України від 16 липня 2024 року №3863-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду щодо забезпечення розгляду адміністративних справ»), адміністративну справу №640/10128/21 передано на розгляд та вирішення Дніпропетровському окружному адміністративного суду.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 жовтня 2025 року у задоволенні позову відмовлено в повному обсязі (т.2 а.с.12-16). 
Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції дійшов висновку, що на підставі необхідності проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) від 30 жовтня 2020 року №КВ 051201030536 посадовою особою Департаменту здійснено заходи державного архітектурно-будівельного контролю щодо дотримання суб`єктами містобудування: ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ); ОСОБА_5 , - фізичною особою-підприємцем, відповідальною особою за проведення авторського нагляду; ОСОБА_6 , - відповідальною особою за здійснення технічного нагляду, - вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об`єкті будівництва: «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 ». Проте доказів щодо проведення планової чи позапланової перевірки на вказаному вище об`єкті, наявності наказів на проведення перевірки, направлення на проведення перевірки, тощо, як це передбачено діючим законодавством, в матеріалах справи відсутні. Крім того, позивачем не надано доказів видання посадовою особою Департаменту припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису, а також доказів невиконання такого припису. Суд першої інстанції дійшов висновку, що позивачем порушено процедуру проведення відповідної перевірки, а також про відсутність її наслідків, зокрема припису про усунення порушень, наявність якого є обов`язковою передумовою для звернення до суду контролюючого органу у зв`язку з його невиконанням. Дніпропетровський окружний адміністративний суд 27 жовтня 2025 року відмітив, що матеріали справи не містять належних доказів щодо самочинного будівництва відповідачем ОСОБА_2 чи інших порушень ним будівельних норм та правил, оскільки матеріали фотофіксації, надані позивачем на підтвердження самочинного будівництва, не містять інформації щодо місця (адреси) та часу їх створення, а тому ці матеріали не можуть вважатися належними доказами, а будь-які інші докази у справі відсутні.
Не погоджуючись з рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 жовтня 2025 року, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (надалі - апелянт) 19 листопада 2025 року звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. 
В обґрунтування апеляційної скарги позивач зазначає, що Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) наділений правом звертатися до суду із цим позовом, а будівельні роботи із реконструкції квартири АДРЕСА_1 на підставі проекту розробленого з порушенням законодавства в сфері містобудівної діяльності є однією із ознак самочинного будівництва. Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради вважає, що судом першої інстанції невірно надано оцінку всім обставинам справи. 
Відповідач ОСОБА_2 у відзиві на апеляційну скаргу зазначає, що перевірка на об`єкті містобудування повинна здійснюватися у присутності представника суб`єкта містобудування, стосовно якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль незалежно від закінчення у такого суб`єкта містобудування права користування на об`єкт, оскільки перевірці підлягають дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів саме тією особою, яка здійснює або замовляє будівельні роботи. Відповідач наголошував на тому, що відсутні будь-які очевидні ознаки порушення ним законодавства.
В додаткових поясненнях, наданих 10 квітня 2026 року, через «Електронний суд», представник відповідача зазначив, що на його думку позивач не дотримався встановленої процедури контролю. Не забезпечив належного документування своїх дій та не довів фактичних підстав для втручання у права відповідача. Вважав рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, таким, що прийнято з дотриманням норм матеріального та процесуального права. 
Представник позивача надав пояснення аналогічні викладеним в апеляційній скарзі просила суд скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про задоволення позову.
Представник відповідача у судовому засіданні надав пояснення аналогічні викладеним у відзиві на апеляційну скаргу та додаткових поясненнях, просив суд залишити рішення суду першої інстанції без змін. 
Заслухавши суддю-доповідача, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду вважає за належне апеляційну скаргу відповідача Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради залишити без задоволення, а рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 жовтня 2025 року - без змін, мотивуючи це наступним. 
З матеріалів справи вбачається, що Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради зареєстрував подані замовником будівництва ОСОБА_2 (далі - замовник будівництва) повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) на об`єкт будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 » від 30 жовтня 2020 року №КВ 051201030536 (далі - повідомлення) та декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (CCI) за цією адресою від 16 лютого 2021 року №КВ 101210216981 (далі - декларація).
Замовником будівництва у повідомленні наведені наступні дані, зокрема: проектна документація розроблена фізичною особою-підприємцем ОСОБА_5 та затверджена замовником будівництва від 23 жовтня 2020 року; особа, відповідальна за проведення авторського нагляду, ОСОБА_5 (серія та номер кваліфікаційного сертифіката АА №000277); генеральним підрядником виступає - замовник будівництва; містобудівні умови та обмеження забудови земельної не вимагаються згідно пункту 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 06 листопада 2017 року №289 (реконструкція житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації та функціонального призначення, розміщення в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення); земельна ділянка не використовується відповідно до частини четвертої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; загальна площа об`єкта відповідно до проектної документації - 200,7 кв. м; характеристика житлових будинків (за наявності) - кількість поверхів: 2-й поверх 5 поверхового будинку, кількість квартир у житловому будинку та їх площа: 1 квартира, загальною площею 207,0 кв. м.
На підставі необхідності проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) від 30 жовтня 2020 року №КВ 051201030536 посадовою особою Департаменту здійснено заходи державного архітектурно-будівельного контролю виписано направлення для проведення планового (позапланового) заходу щодо дотримання суб`єктами містобудування: ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ); ОСОБА_5 , - фізичною особою-підприємцем, відповідальною особою за проведення авторського нагляду; ОСОБА_6 , - відповідальною особою за здійснення технічного нагляду, - вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об`єкті будівництва: «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 ». Строк дії направлення з 15 січня 2021 року по 27 січня 2021 року.
Позивач листом від 15 січня 2021 року №073-213 запросив суб`єктів містобудування та/або уповноважених осіб останніх до Департаменту з необхідними документами для проведення перевірки (т.1 а.с.26-27).
Листом від 23 січня 2021 року №073-722 Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради просив сприяння у Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції (далі - УП ГУНП) у м. Києві щодо проведення перевірки за вищевказаною адресою (т.1 а.с.28-29).
Під час виїзду 26 лютого 2021 року на місце перевірки посадовою особою Департаменту з метою проведення перевірки доступ до об`єкта будівництва був обмежений, відповідальні особи були відсутні, що унеможливило проведення перевірки.
Позивач листом від 01 березня 2021 року №073-1793 запросив суб`єктів містобудування та/або їх уповноважених осіб до Департаменту з необхідними документами для проведення перевірки (т.1 а.с.51-52).
Листом від 15 березня 2021 року №073-2254 позивач Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради повторно просив у Шевченківського УП ГУНП у м. Києві сприяння у проведенні перевірки за вказаною вище адресою (т.1 а.с.53-54).
Вважаючи, що оскільки ОСОБА_2 не володів на законних підставах квартирою АДРЕСА_1 , загальною площею 207 кв.м. то він не може бути замовником будівництва та затверджувати проектну документацію «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 », Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради, з метою захисту прав та інтересів громади або невизначеного кола осіб, звернувся в Окружний адміністративний суд м. Києва із позовом до громадянина Сполучених Штатів Америки ОСОБА_2 про припинення права на виконання будівельних робіт та скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта будівництва. 
Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правове регулювання спірних правовідносин унормовується Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2021 року №3038-VI (далі - Закон №3038-VI) та постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» від 23 травня 2011 року №553 (далі - Порядок №553).
Забезпечення законності у сфері будівництва є одним із ключових завдань державного архітектурно-будівельного контролю. Законодавство України встановлює чіткі вимоги щодо набуття та реалізації права на виконання будівельних робіт, а також передбачає механізми реагування у випадках виявлення порушень.
З огляду на пункти 6, 7 частини першої статті 7 Закону №3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації; та надання (отримання, реєстрації), відмови у видачі чи припинення дії документів (адміністративних актів), що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів (крім припинення дії документів (адміністративних актів), що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів).
Позиція Верховного Суду стосовно застосування положень цього Закону сформована, зокрема, у постановах від 15 травня 2018 року у справі №823/4099/13-а, від 21 червня 2018 року у справі №705/6077/15-а, від 21 червня 2018 року у справі №465/7118/15-а, від 20 вересня 2018 року у справі №128/3314/16-а, від 06 травня 2024 року у справі №300/2415/23, від 27 травня 2024 року у справі №380/18475/21, від 19 вересня 2024 року у справі №120/10413/22 та від 03 жовтня 2024 року у справі №400/10840/21.
Щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) замовник має право виконувати будівельні роботи після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до пункту 1 частини першої статті 34 Закону №3038-VI.
Контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю (частина п`ята статті 34 Закону №3038-VI).
Право на виконання підготовчих робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт (частина перша статті 36 Закону №3038-VI).
Право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:
1) подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт;
2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;
3) на підставі судового рішення, що набрало законної сили (частина сьома статті 36 Закону №3038-VI).
З 01 червня 2020 року набрав чинності підпункт 21 Закону України від 17 жовтня 2019 року №199-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення порядку надання адміністративних послуг у сфері будівництва та створення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва», яким викладено у новій редакції статтю 39-1 Закону №3038-VI та передбачено, що відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення у разі виявлення факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень.
Таким чином, органи державного архітектурно-будівельного контролю мають повноваження ініціювати судові процедури у випадках виявлення фактів подання недостовірних даних або порушень містобудівних вимог, якщо у повідомленні про початок виконання будівельних робіт були наведені неправдиві відомості, що дають підстави вважати об`єкт самочинним будівництвом.
За приписами абзаців першого, другого та шостого частини першої статті 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є:
- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.
Відповідно до абзаців з п`ятого по сьомий пункту 15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466, у редакції, чинній до 20 травня 2022 року, у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю:
- видає припис про зупинення підготовчих або будівельних робіт;
- звертається до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, протягом двох місяців з дня закінчення строку для усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, визначеного у приписі про зупинення підготовчих або будівельних робіт.
Верховний Суд у постанові від 22 січня 2021 року у справі №640/11869/20, надаючи тлумачення цих норм законодавства, дійшов висновку, що факт подання наведених у надісланому повідомленні або декларації недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, може бути виявлений органом державного архітектурно-будівельного контролю не лише за результатом проведеної перевірки; закон не зобов`язує органи державного архітектурно-будівельного контролю проводити перевірку, якщо недостовірність даних є очевидною.
Такий висновок узгоджується з правовими позиціями, викладеними у постановах Верховного Суду від 19 серпня 2020 року у справі №826/6660/16, від 27 січня 2021 року у справі №826/10962/17, від 20 травня 2021 року у справі №210/5129/17, від 20 липня 2022 року у справі №640/18400/18, від 14 лютого 2023 року у справі №826/16509/18, від 23 серпня 2023 року у справі №640/7308/19.
Таким чином, органи державного архітектурно-будівельного контролю встановлюють достовірність даних, зазначених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та перевіряють наявність чи відсутність факту самочинного будівництва, не лише під час перевірки, але й в ході здійснення інших заходів контролю.
В абзаці восьмому пункту 12 Порядку №553 зазначено, що у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.
Позиція Верховного Суду стосовно застосування положень Порядку №533 сформована, зокрема, у постановах від 26 вересня 2019 року у справі №826/3354/14, від 30 вересня 2019 року у справі №135/195/17, від 14 листопада 2019 року у справі №822/5968/15, від 10 вересня 2020 року у справі №826/5751/17, від 11 листопада 2020 року у справі №826/7226/16, від 09 грудня 2020 року у справі №522/18359/17, від 17 лютого 2021 року у справі №640/4194/19 та від 03 жовтня 2022 року у справі №400/1510/19.
Верховним Судом в постанові від 13 лютого 2025 року у справі №640/37410/21 сформульовано наступні висновки: «… 1) Орган ДАБК може звернутися до суду для припинення права замовника будівництва (генпідрядника, підрядника) на виконання будівельних робіт у разі очевидної недостовірності даних у повідомленні про початок будівельних робіт, за умови наявності хоча б однієї з таких обставин:
- відсутня реєстрація права власності на нерухомість на момент подання повідомлення, та/або технічні характеристики об`єкта у повідомленні не відповідають правовстановлюючим документам (площа, поверховість, конструктивні елементи тощо), та/або об`єкт будівництва не відповідає заявленим у документах характеристикам.
2) У цій категорії спорів орган ДАБК повинен обґрунтувати, яким чином очевидна виявлена недостовірність даних в повідомленні про початок будівельних робіт свідчить про наявність ознак самочинного будівництва, визначених частиною другою статті 39-1 Закону № 3038-VI.
3) Непроведення органом ДАБК позапланової перевірки об`єкта будівництва не є підставою для відмови у позові, якщо наявні документальні підтвердження подання суб`єктом містобудування очевидних недостовірних даних та ознак самочинного будівництва.
4) Якщо недостовірність даних у повідомленні про початок будівельних робіт не є очевидною, то орган ДАБК повинен здійснити позапланову перевірку. У разі недопуску до перевірки або відсутності замовника будівництва (генпідрядника, підрядника), або його уповноваженої особи на об`єкті під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, орган ДАБК має зафіксувати цей факт шляхом складання відповідного акта та направлення копії суб`єкту містобудування.
5) Розглядаючи спори про припинення права на виконання будівельних робіт, суди повинні:
- ідентифікувати об`єкт будівництва на підставі технічної документації та правовстановлюючих документів;
- перевірити наявність у замовника оформленого права власності на момент подання повідомлення про початок будівельних робіт і технічні характеристики будівлі;
- дослідити відомості державних реєстрів, реєстраційні справи та дані бюро технічних інвентаризацій, які до 01 січня 2013 року здійснювали інвентаризацію об`єктів нерухомості та державну реєстрацію права власності…».
Ухвалюючи 27 жовтня 2025 року рішення Дніпропетровський окружний адміністративний суд не урахував правову позицію, що викладена у зазначеній вище постанові від 13 лютого 2025 року у справі №640/37410/21.
Позивач стверджував, що позапланова перевірка відповідно до направлення від 15 січня 2021 року не проводилася через відсутність доступу до об`єкта будівництва та відсутність відповідальних осіб.
З матеріалів справи вбачається, що на адресу відповідача та особи відповідальної за проведення авторського нагляду позивачем направлялись листи від 15 січня 2021 року, від 01 березня 2021 року. 
На адресу Шевченківського УП ГУНП у м. Києві позивачем неоднаразово направлялися листи щодо сприяння в проведенні перевірки за адресою: АДРЕСА_1 .
Листом Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 20 січня 2021 року вих.№062/14-633 (И-2021) на адресу позивача направлено матеріали інвентаризаційної справи квартири АДРЕСА_1 , з яких вбачається, що площа вказаної вище квартири становить 109,0 кв.м (а.с.32-35). 
З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №241229172 вбачається, що площа квартири АДРЕСА_1 становить 207 кв.м (а.с.37-38).
Відомості в Реєстрі будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, невід`ємною архівною складовою частиною якого є реєстр, інформація щодо прийняття в експлуатацію реконструйованої квартири АДРЕСА_1 відсутня до реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 16 лютого 2021 року №КВ101210216981 на об`єкт будівництва: "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 ", замовник будівництва - ОСОБА_2.
Подання недостовірних даних у повідомленні про початок будівельних робіт є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, а виключною підставою для звернення до суду з позовом про припинення права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, є встановлений факт здійснення самочинного будівництва.
У разі встановлення факту здійснення самочинного будівництва орган державного архітектурно-будівельного контролю має право звернутися до суду з позовом до замовника (генерального підрядника, підрядника) про припинення права на виконання будівельних робіт.
Проаналізувавши норми права та дослідивши матеріали справи, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду приходить до висновку, що позивачем доведено наявність підстав для звернення до суду із цим позовом і його задоволення. Відповідач та його представник не надали достатніх і належних доказів на підтвердження своєї позиції, викладеній у відзиві на апеляційну скаргу та в додаткових поясненнях. Більш того представник відповідача у судових засіданнях апеляційного суду не зміг пояснити відмінність у площі з 109 кв.м. на 207 кв.м. квартири АДРЕСА_1.
Дніпропетровський окружний адміністративний суд, ухвалюючи 27 жовтня 2025 року оскаржуване рішення, не неповно з`ясував обставини, не надав об`єктивної оцінки наявним в матеріалах справи доказам, невірно застосував норми права, що призвело до неправильного вирішення адміністративної справи №640/10128/21.
За наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення (пункт 2 частини першої статті 315 КАС України).
Згідно частини першої статті 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права.
З огляду на викладене, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду вважає необґрунтованим висновок суду першої інстанції, про порушення позивачем порядку проведення перевірки та відсутності відповідних доказів для задоволення позову з огляду на хибність позиції суду першої інстанції у застосуванні до спірних правовідносин положень статей 38 та 41 Закону №3038-VI, замість положень статті 39-1 Закону №3038-VI, враховуючи позицію Верховного Суду від 13 лютого 2025 року у справі №640/37410/21, а Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) довів обставини, якими він обґрунтував позовну заяву, вказуючи на наявність достовірних доказів, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
З урахуванням викладеного, апеляційний суд дійшов висновку, що не доведеними є обставини, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, висновки, викладені у рішенні суду першої інстанції, не відповідають обставинам справи, судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права, що є підставою для скасування рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 жовтня 2025 року та ухвалення нового судового рішення про задоволення позову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).
Керуючись статтями 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - задовольнити.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 жовтня 2025 року по справі №640/10128/21 - скасувати.
Ухвалити нову постанову, якою адміністративний позов Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до громадянина Сполучених Штатів Америки ОСОБА_2 про припинення права на виконання будівельних робіт та скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта будівництва - задовольнити повністю.
Припинити право на виконання будівельних робіт, яке набуте на підставі поданого замовником будівництва - ОСОБА_2 повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 30 жовтня 2020 року №КВ 051201000536 та скасувати реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 16 лютого 2021 року №КВ101210216981 на об`єкт будівництва: "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 ".
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.
Головуючий суддя І.В. Штульман

Судді: М.І. Кобаль

Ю.К. Черпак