Справа № 638/2907/26
Провадження № 2/638/5529/26
РІШЕННЯ
Іменем України
09 квітня 2026 року       м. Харків

Шевченківський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді – Щепіхіної В. В.,
за участю секретаря судового засідання – Старини С. К.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - 

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Шевченківського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
В обґрунтування своїх позовних вимог зазначила, що 13.09.2022 року вона зареєструвала шлюб з ОСОБА_2 , про що складено відповідний актовий запис № 1590, у зв?язку з чим змінила своє дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 » на прізвище « ОСОБА_4 ». Спільне життя з відповідачем не склалося, тому що у них різні погляди на сімейне життя та обов?язки, відсутнє взаєморозуміння. Позивач та відповідач стали зовсім чужими людьми. З відповідачем фактично разом не проживають, шлюбних відносин не підтримують. Під час шлюбу у сторін народився син ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Можливості зберегти сім?ю не має. За таких обставин позивач вважає, що подальше збереження шлюбу не є можливим. 
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Харкова від 23.02.2026 року відкрито провадження в даній цивільній справі та прийнято рішення про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
Позивач  ОСОБА_1 належним чином повідомлена про дату, час та місце судового розгляду цивільної справи. В судове засідання не з`явилася, надала суду заяву, в якій просила розгляд справи проводити без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Відповідач  ОСОБА_2 належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, в судові засідання не з`явився, про наявність поважних причин своєї неявки в суд не повідомив, заяви про відкладення судового засідання відповідач не надав, відзиву на позов не направив.
Відповідно до положень частини 1 статі 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.
На підставі частини 2 статті 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою всіх учасників справи, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, доходить висновку, що позовні вимоги необхідно задовольнити з таких підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрували шлюб 13.09.2022 року, про що Оболонським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) складено відповідний актовий запис № 1590. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « ОСОБА_4 ». Дана обставина підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 13.09.2022 року.
Під час шлюбу у сторін народився син ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що 16.11.2023 року Ніжинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Ніжинському районі Чернігівської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції складено відповідний актовий запис № 457, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 16.11.2023 року.
Відповідно до статей 21, 24 Сімейного кодексу України (надалі СК України) шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану, який ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Конституцією гарантовано, що кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
Згідно з положеннями статті 104 СК України однією з підстав припинення шлюбу є його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Частиною 3 статті 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.
В статті 112 СК України та пункті 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя.
Згідно з положеннями статті 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають спільні права та обов`язки.
Позивач свої вимоги обґрунтовує тим, що спільне життя з відповідачем не склалося, тому що у них різні погляди на сімейне життя та обов?язки, відсутнє взаєморозуміння. Позивач та відповідач стали зовсім чужими людьми. З відповідачем фактично разом не проживають, шлюбних відносин не підтримують. 
Згідно з ч. 3, 4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Вивчивши матеріали справи, суд встановив, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню у зв`язку з тим, що сторони не підтримують шлюбні відносини, позивач наполягає на розірванні шлюбу, примирення не можливе, отже, подальше збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.
Відповідно до статті 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. В позовній заяві позивач просила суд залишити шлюбне прізвище. З огляду на це суд вважає за необхідне залишити прізвище позивача « ОСОБА_7 ».

Відповідно до частини 2 статті 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Щодо питання розподілу судових витрат між сторонами суд зазначає наступне.
Позивач не наполягає на стягненні з відповідача судових витрат.
З урахуванням викладеного суд приходить до висновку про необхідність залишити судові витрати за позивачем.
На підставі викладеного, ст.ст. 24, 104, 105, 110, 112, 114 Сімейного кодексу України, керуючись ст.ст. 4, 13, 18, 19, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд, - 

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу – задовольнити. 
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрований 13.09.2022 року в Оболонському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 1590
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В. В. Щепіхіна