П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 240/21749/24 Головуючий суддя 1-ої інстанції - Окис Т.О. 
Суддя-доповідач - Полотнянко Ю.П. 
18 березня 2026 року м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Полотнянка Ю.П. 
суддів: Смілянця Е. С.  Драчук Т. О. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державної аудиторської служби України в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 28 квітня 2025 року у справі за адміністративним позовом Житомирського дошкільного навчального закладу № 15 до Північного офісу Державної аудиторської служби України, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача, Приватне підприємство «Рембудстрой» про визнання протиравним та скасування висновку, 
В С Т А Н О В И В :
07 листопада 2024 року Житомирський дошкільний навчальний заклад №15 (далі – позивач, ЖДНЗ №15) звернувся у суд з позовом до Північного офісу Державної аудиторської служби України (далі – відповідач, Офіс), у якому просить визнати протиправними та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області (далі – Управління) про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-08-29-009264-a від 16 жовтня 2024 року.
Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 28.04.2025 позов задоволено.
Визнано протиправним та скасовано Висновок про результати моніторингу закупівлі № UA-2024-08-29-009264-a Управління Північного офісу Державної аудиторської служби України в Житомирській області від 16 жовтня 2024.
Не погоджуючись з рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволені позовних вимог відмовити.
Апелянт, зокрема, зазначає, що суд безпідставно застосував положення класифікатора ДК 021:2015 для визначення належності теплового насоса до переліку товарів, щодо яких застосовується вимога щодо ступеня локалізації виробництва.
Крім того, на думку апелянта, суд безпідставно відхилив висновки відповідача щодо невідповідності кошторисної документації учасника вимогам ресурсних елементних кошторисних норм у частині відсутності машин та механізмів.
Також апелянт вважає, що встановлення судом першої інстанції порушення у частині визначення замовником максимальної величини кошторисної заробітної плати у тендерній документації виключає можливість скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі.
Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, у відповідності до вимог п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України. 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.
Судом першої інстанції встановлено, що 29 серпня 2024 року ЖДНЗ №15 оголошено процедуру закупівлі 021:2015: 45454000-4 – Реконструкція) «Реконструкція інженерних мереж (модернізація) будівлі ЖДНЗ №15 за адресою: м. Житомир, вул. Старочуднівська, 4а» (ДК 021:2015: 45454000», ID: UA-2024-08-29-009264-a.
13 вересня 2024 року відбулося розкриття тендерних пропозицій, за наслідками чого з`ясовано, що участь у закупівлі взяв один учасник – ПП «Рембудстрой».
Оскільки тендерна пропозиція учасника відповідала вимогам тендерної документації, а підстави для її відхилення були відсутні, рішенням уповноваженої особи ЖДНЗ №15, оформлене протоколом від 19 вересня 2024 року, ПП «Рембудстрой» визначено переможцем процедури закупівлі.
На підставі зазначеного рішення 26 вересня 2024 року між позивачем та ПП «Рембудстрой» укладено договір підряду №10.
27 вересня 2024 року начальником Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, відповідно до статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», зважаючи на пункт 23 Особливостей, підпункту 2 пункту 5 Положення про Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, затвердженого наказом Північного офісу Держаудитслужби від 20 жовтня 2016 року №18 (зі змінами) підписано наказ №69-з «Про початок моніторингу процедур закупівель». У додатку до цього наказу під пунктом 8 зазначено унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі UA-2024-08-29-009264-a.
Під час проведення моніторингу в електронній системі закупівель 27 вересня, 07, 10 та 11 жовтня 2024 року розміщено запити замовнику про надання пояснень.
02, 10, 15 та 16 жовтня 2024 року позивач розмістив свої пояснення.
16 жовтня 2024 року в електронній системі закупівель опубліковано висновок про результати моніторингу закупівлі Управління Північного офісу Держаудитслужби з названого вище предмета закупівлі № UA-2024-08-29-009264-a .
Як убачається з висновку, моніторингом установлено, що за результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства в сфері публічних закупівель щодо відповідності вимог тендерної документації замовника вимогам законодавства у сфері закупівель установлено, що тендерна документація не відповідає нормам абзацу 1 пункту 13№ Порядку № 861, абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону та абзацу 1 пункту 28 Особливостей.
За результатами аналізу питання дотримання законодавства в сфері публічних закупівель щодо розгляду тендерної пропозиції ПП «Рембудстрой» установлено порушення вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору підряду від 26 вересня 2024 року № 10, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Не погодившись із названим висновком, позивач 23 жовтня 2024 року розмістив заперечення, а в подальшому звернувся з цим позовом до суду.
Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з обґрунтованості вимог позивача, відтак і наявності підстав для задоволення позовних вимог.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції по суті спору та, відповідно до ч.1 ст.308 КАС України, переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги відповідача.
Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VIII з наступними змінами та доповненнями у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі – Закон України №922-VIII), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Статтею 1 Закону України №922-VIII визначено поняття, які застосовуються для цілей зазначеного закону, зокрема: моніторинг закупівлі – аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідно до статті 8 цього Закону, моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі – органи державного фінансового контролю). Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання. Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини 4 статті 22 цього Закону.
Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі – висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються, зокрема, опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі, а також зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Надаючи оцінку висновку органу державного фінансового контролю про те, що тендерна документація позивача не відповідає нормам абзацу 1 пункту 13№ Порядку № 861, абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону України №922-VIII та абзацу 1 пункту 28 Особливостей, суд зауважує на таке.
Згідно абзацу 1 пункту 28 Особливостей тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону України №922-VIII з урахуванням цих особливостей.
Положеннями статті 22 Закону України №922-VIII закріплено, що тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
Частиною 3 названої правової норми закріплено, що тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Відповідно до вимог абзацу 3 пункту 3 Особливостей визначено, що під час здійснення публічної закупівлі відповідно до цих особливостей (крім випадків, передбачених абзацами 4 – 6 цього пункту) замовники застосовують положення пункту 6№ розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України №922-VIII.
Згідно з підпунктом 1, 2 та 4 пункту 6№ розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України №922-VIII, тимчасово, з 2022 року строком на 10 років, встановлюються такі особливості здійснення закупівель, якщо вартість предмета закупівлі дорівнює або перевищує 200000,00 грн замовник здійснює закупівлю робіт чи послуг, якщо виконання таких робіт чи надання послуг передбачає набуття замовником у власність товарів, визначених підпунктом 2 цього пункту виключно якщо їх ступінь локалізації виробництва дорівнює чи перевищує в 2024 році 20 відсотків.
Підпункт 2 пункту 6№ названого розділу визначає перелік товарів, до яких застосовуються особливості здійснення закупівель, визначені цим пунктом.
Згідно підпункту 3 зазначеного пункту Кабінет Міністрів України за погодженням із комітетом Верховної Ради України, до предмета відання якого належать питання промислової політики та розвитку окремих галузей виробництва, може затверджувати додатковий перелік товарів, що належать виключно до продукції переробної промисловості, в якому встановлює вимоги щодо їх ступеня локалізації виробництва в розмірі, що не перевищує ступінь локалізації виробництва, встановлений підпунктом 1 цього пункту на відповідний рік.
З огляду на викладене суд приходить до висновку, що за умови відсутності додаткового переліку, перелік наведений у Законі України №922-VIII є вичерпним та розширеному тлумаченню не підлягає.
Відповідно до підпункту 4 у разі здійснення замовником закупівлі робіт чи послуг, якщо виконання таких робіт чи надання послуг передбачає набуття замовником у власність товарів, визначених цим пунктом, процедури закупівлі таких робіт чи послуг здійснюються з урахуванням особливостей, встановлених цим пунктом.
Відповідно до підпункту 1 названого пункту 02 серпня 2022 року Урядом прийнято постанову №861 «Про затвердження порядків підтвердження ступеня локалізації виробництва товарів та проведення моніторингу дотримання вимог щодо ступеня локалізації виробництва предметів закупівлі, внесених до переліку товарів, що є предметом закупівлі, з підтвердженим ступенем локалізації виробництва».
Згідно пункту 131 Порядку підтвердження ступеня локалізації виробництва товарів замовник визначає в тендерній документації на закупівлю предмета закупівлі, внесеного до переліку, вимогу щодо надання учасником процедури закупівлі сертифіката відповідності системи управління якістю у виробництві вимогам ДСТУ ISO 9001:2015 або ДСТУ EN ISO 9001:2018 (EN ISO 9001:2015, IDT; ISO 9001:2015, IDT) щодо виробника, продукція якого пропонується таким учасником, або національних стандартів, якими їх замінено, виданого акредитованим відповідно до законодавства органом з оцінки відповідності.
Як встановлено судом першої інстанції, спірним у розглядуваній справи виступає питання обґрунтованості висновку органу державного фінансового контролю про те, що тепловий насос «aroTHERM plus VWL 125/6 A VAILLANT Моноблочний тепловий насос. Теплова потужність 12,2 кВт. Холодильна потужність 12,0 кВт. Напруга 400 В. (маса=0,194)» правильно визначений як товар, зазначений у переліку підпункту 2 пункту 6№ розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України №922-VIII.
Як убачається з названого підпункту до переліку товарів включені, зокрема: насоси та компресори; насоси; насоси для рідин; відцентрові насоси та підіймачі рідин; підіймачі рідин; відцентрові насоси.
Для стандартизації опису в договорах (контрактах) предмета державних закупівель, забезпечування більшої прозорості процедур закупівель товарів, робіт і послуг за бюджетні кошти, створювання ефективного конкурентного середовища у сфері державних закупівель, а також підтримування участі вітчизняних суб`єктів господарювання у торгах за межами України наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23 грудня 2015 року №1749 затверджений національного класифікатора України Єдиний закупівельний словник
ДК 021:2015 (далі – ЄЗС).
Згідно статті 1 названого словника цей класифікатор Український Єдиний закупівельний словник призначений замовникам державних закупівель для описування в повідомленнях про запрошення до участі в торгах (тендерах) предмета державних закупівель, а також вітчизняним товаровиробникам і надавачам послуг для пошуку тендерних пропозицій як у межах, так і поза межами України.
Основний словник ЄЗС установлює коди та назви продукції та послуг, що можуть бути предметом закупівель. Додатковий словник ЄЗС установлює коди та описи призначеності чи додаткових характеристик продукції та послуг, що уточнюють предмет закупівлі.
Стаття 2 ЄЗС передбачає, що основний словник базується на системі кодів, що мають ієрархічну структуру і складаються з дев`яти цифр; групи цифр, у свою чергу, відповідають найменуванню, що описує товари, роботи і послуги, які становлять предмет контракту. Код складається з 8 цифр, що згруповані таким чином: перші дві цифри визначають розділ (XX000000-Y); перші три цифри визначають групу (XXX00000-Y); перші чотири цифри визначають клас (XXXX0000-Y); перші п`ять цифр визначають категорію (XXXXX000-Y). Останні три цифри коду дають більший ступінь деталізації в межах кожної категорії. Дев`ята цифра — контрольна. Додатковий словник містить більш детальний опис предмету контракту. Він базується на системі абетково-цифрових кодів, яким відповідає формулювання, що може деталізувати характер чи призначення товарів. Абетково-цифровий код складається з трьох рівнів: перший рівень складає літера, що позначає секцію; другий рівень складає літера, що позначає групу; третій рівень складають три цифри, що позначають підрозділ. Остання цифра — контрольна.
За результатами дослідження основного словника судом установлено, що всі зазначені у підпункті 2 пункту 6№ розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України №922-VIII товари мають свій окремий код. При цьому суд зауважує, що у наведеному в підпункті 2 переліку товари містять не всі товари певного класу чи категорії.
Зокрема клас «Генератори» 31120000, включає категорії: Генераторні установки 31121000, Дизель-генераторні установки 31121100, Генераторні установки з двигуном із іскровим запалюванням 31121200, Вітрові генератори 31121300.
При цьому у перелік, визначений у підпункті 2 включені тільки дизель-генераторні установки (код 31121100) та генераторні установки з двигуном із іскровим запалюванням; (код 31121200).
Так само клас «Мототранспортні засоби для перевезення 10 і більше осіб» 34120000, включає категорію Міські та туристичні автобуси 34121000, яка тим часом деталізує її складові: Громадські автобуси 34121100, Двосекційні автобуси 34121200, Двоповерхові автобуси 34121300, Низькопідлогові автобуси 34121400 та Туристичні автобуси 34121500.
Тим часом перелік у підпункті 2 містить тільки мототранспортні засоби для перевезення 10 і більше осіб (код 34120000), міські та туристичні автобуси (код 34121000), громадські автобуси (код 34121100), двосекційні автобуси (код 34121200), низькопідлогові автобуси (код 34121400) та туристичні автобуси (код 34121500). Тобто не містить Двоповерхових автобусів 34121300.
Згідно ЄЗС клас «Насоси та компресори» 42120000, включає такі категорії: Гідравлічні чи пневматичні двигуни та мотори 42121000, Насоси 42122000, Компресори 42123000, Частини насосів, компресорів, двигунів або моторів 42124000,
При цьому категорія Насоси 4212200 включає такі складові: Насоси для рідин 42122100, Поршневі нагнітачі для рідин 42122200, Гідравлічні мультиплікатори 42122300, Відцентрові насоси та підіймачі рідин 42122400, Лабораторні насоси та приладдя до них 42122500, Мастильні насоси 42122170, Паливні насоси 42122180, Бетонні насоси 42122190.
У підпункті 2 до переліку включені тільки насоси для рідин (код 42122100), відцентрові насоси та підіймачі рідин (код 42122400).
Як установлено судом першої інстанції, відповідно до пункту 2 розділу «Устаткування. Технологія виробництва» Додатку №2 до тендерної документації, до предмету закупівлі відноситься закупівля та монтаж теплового насоса «aroTHERM plus VWL 125/6 A VAILLANT Моноблочний тепловий насос. Теплова потужність 12,2 кВт. Холодильна потужність 12,0 кВт. Напруга 400 В. (маса=0,194)».
Доводи апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції безпідставно застосував положення класифікатора ДК 021:2015 при оцінці питання належності теплового насоса до переліку товарів, щодо яких застосовується вимога локалізації виробництва, колегія суддів вважає необґрунтованими.
Закон України «Про публічні закупівлі» передбачає перелік товарів, щодо яких встановлюється вимога щодо ступеня локалізації виробництва, однак не визначає спеціального механізму ідентифікації таких товарів.
У сфері публічних закупівель загальновизнаним інструментом класифікації предметів закупівлі є національний класифікатор ДК 021:2015, застосування якого забезпечує єдність підходів до визначення предмета закупівлі.
Суд першої інстанції обґрунтовано встановив, що тепловий насос класифікується за кодом 42511110-5 «Теплові насоси», який належить до класу 42510000-4 «Теплообмінники, кондиціонери повітря, холодильне обладнання та фільтрувальні пристрої», тоді як у переліку товарів, щодо яких застосовується вимога локалізації, зазначено код 42120000-6 «Насоси та компресори».
Вказані коди належать до різних класів продукції, що свідчить про відмінність відповідних товарів.
За таких обставин висновок суду першої інстанції про те, що теплові насоси включені до іншої категорії та включені до іншого класу ніж насоси, незважаючи на співпадіння основного терміну «насос», є обґрунтованим.
Посилання апелянта на те, що тепловий насос за своєю природою є різновидом насоса, саме по собі не може бути підставою для розширеного тлумачення переліку товарів, визначених законом.
Відповідач ані у висновку, складеному за результатами моніторингу, ані у відзиві на позов, так само і під час розгляду справи судом не навів нормативно-правових положень, які б виключали можливість застосування ЄЗС для визначення належності теплового насоса до категорії насосів, яка визначена у переліку, закріпленому у підпункті 2 пункту 6№ розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України №922-VIII.
З огляду на встановлення судом належності теплових насосів до іншого класу ніж насоси, повного співпадіння назв всіх товарів, зазначених у переліку підпункту 2 пункту 6№ розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України №922-VIII, з товарами, визначеними в основному словнику ЄЗС, та відсутність у названому переліку такого товару як «теплові насоси», суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку, що тендерна документація позивача не порушує норм абзацу 1 пункту 13№ Порядку № 861.
Застереження відповідача про те, що положення пункту 6№ розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України №922-VIII стосуються предмета закупівлі як товарної позиції, а не предмета закупівлі, який визначено згідно Єдиного закупівельного словника, суд до уваги не приймає, оскільки, на переконання суду, застосування ЄЗС для визначення предмета закупівлі не виключає можливості його застосування до такої складової предмета закупівлі, якою є товарна одиниця.
Також, проведеним моніторингом встановлено, що замовником в Додатку №2 до тендерної документації встановлено умову: «Переможець протягом п`яти календарних днів з дати визначення його переможцем надає Замовнику на перевірку інформаційну модель договірної ціни (IMD) в програмному комплексі АВК-5, складену згідно обґрунтованих розрахунків Учасника з урахуванням КНУ (кошторисних норм України) «Настанова визначення вартості будівництва», затверджена наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021р. № 281 (зі змінами), з урахуванням усереднених цін на будівельні матеріали, вироби та конструкції в Житомирській області, розміру кошторисної заробітної плати, що відповідає середньому розряду складності робіт у будівництві 3,8 при виконанні робіт в звичайних умовах не може перевищувати 13707,89 гривень, а середньомісячна тривалість робочого часу приймається на рівні 172,33 люд.год.», що суперечить вимогам пункту 5 Порядку розрахунку розміру кошторисної заробітної плати, який враховується при визначенні вартості будівництва об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 20 грудня 2016 року № 281, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 11 листопада 2016 року за № 1469/29599, яким передбачено визначати розмір кошторисної заробітної плати при складанні ціни пропозиції учасника (підрядника) конкурсних торгів (договірної ціни) виходячи із середньомісячної заробітної плати одного працівника в режимі повної зайнятості, яку учасник планує отримувати на об`єкті будівництва.
Суд першої інстанції погодився з таким висновком органу державного фінансового контролю, оскільки встановлення у тендерній документації обмеження у вигляді максимального розміру кошторисної заробітної плати та середньомісячної тривалості робочого часу, які визначені в інвесторській кошторисній документації не відповідає приписам пункту 5 названого Порядку.
Суд уважав правомірним висновок про невідповідність тендерної документації позивача вимогам абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону України №922-VIII та абзацу 1 пункту 28 Особливостей.
Разом з тим, суд першої інстанції обгрунтовано зауважив, що такий висновок не є підставою для виставлення позивачу вимоги здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору підряду від 26 вересня 2024 року№ 10.
Такою підставою є висновок органу державного фінансового контролю про те, тендерна пропозиція учасника торгів ПП «Рембудстрой» не відповідає вимогам підпункту 1.1 пункту 1 розділу ІІІ тендерної документації та Додатку 2 до тендерної документації.
Надаючи правову оцінку такому висновку, колегія суддів зазначає наступне.
Під час моніторингу встановлено, що у складі тендерної пропозиції ПП «Рембудстрой» надано, зокрема, локальні кошториси, підсумкову відомість ресурсів до них та розрахунок ціни і кошторисів в електронній формі у програмному комплексі АВК-5 (файли « 41. Договірна ціна 1.pdf», « 42. Договірна ціна 2.pdf», « 64. Підсумкова відомість ресурсів. xls» та « 75. Інформаційна модель.imd»).
В пунктах 68, 81, 98, 104, 106, 192, 195, 214, 239, 246, 249, 251 Локального кошторису на будівельні роботи № 02-01-06 та розділі II Підсумкової відомості ресурсів, учасником ПП «РЕМБУДСТРОЙ» передбачено, що виконання робіт з «Прокладання трубопроводів опалення і водопостачання зі стальних електрозварних труб діаметром 40 мм» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ16-10-1), «Установлення вентилів, засувок, затворів, клапанів зворотних, кранів прохідних на трубопроводах із стальних труб діаметром до 25 мм» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ16-15-1), «Установлення вентилів, засувок, затворів, клапанів зворотних, кранів прохідних на трубопроводах із стальних труб діаметром до 100мм» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ16-15-3), «Установлення вентилів, засувок, затворів, клапанів зворотних, кранів прохідних на трубопроводах із стальних труб діаметром до 50мм» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ16-15-2), «Врізування в діючі внутрішні мережі трубопроводів опалення і водопостачання діаметром 80 мм» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ16-27-7), «Установлення фільтрів для очищення води у трубопроводах систем опалення діаметром 80 мм» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ18-21-6), будуть здійснюватися без застосування установки для зварювання ручного дугового (постійного струму), тоді як названі ресурсні елементні кошторисні норми передбачають виконання вказаних робіт із застосуванням установок для зварювання ручного дугового (постійного струму).
В пунктах 40, 42, 44, 117, 119, 121, 140, 142, 144, 146, 148, 150, 216, 218, 220 Локального кошторису на будівельні роботи № 02-01-06, в пунктах 132, 140, 142, 144, 146, 148, 150 Локального кошторису на будівельні роботи № 02-01-09 та розділі II Підсумкової відомості ресурсів, учасником ПП «Рембудстрой» передбачено, що виконання робіт з «Прокладання трубопроводів водопостачання з труб поліетиленових напірних діаметром 20 мм» (ресурсна елементна кошторисна норма КР15-19-1), «Прокладання трубопроводів водопостачання з труб поліетиленових напірних діаметром 25 мм» (ресурсна елементна кошторисна норма КР15-19-2), «Прокладання трубопроводів водопостачання з труб поліетиленових напірних діаметром 32 мм» (ресурсна елементна кошторисна норма КР15-19-3), «Прокладання трубопроводів водопостачання з труб поліетиленових напірних діаметром 40 мм» (ресурсна елементна кошторисна норма КР15-19-4), «Прокладання трубопроводів водопостачання з труб поліетиленових напірних діаметром 50 мм» (ресурсна елементна кошторисна норма КР15-19-5), «Прокладання трубопроводів водопостачання з труб поліетиленових напірних діаметром 75 мм» (ресурсна елементна кошторисна норма КР15-19-7), буде здійснюватися без застосування перфораторів електричних, насосу гідравлічного ручного та апарату для зварювання, тоді як вищевказані ресурсні елементні кошторисні норми передбачають виконання вказаних робіт із застосуванням зазначених машин та механізмів.
В пунктах 76 та 77 Локального кошторису на будівельні роботи № 02-01-06, в пунктах 5-6, 29-32 Локального кошторису на будівельні роботи № 02-01-09 та розділі II Підсумкової відомості ресурсів, учасником ПП «Рембудстрой» передбачено, що виконання робіт з «Свердління кільцеве алмазними свердлами з застосуванням охолоджувальної рідини/води/в залізобетонних конструкціях горизонтальних отворів глибиною 200 мм, діаметром 125 мм» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ46-26-14), «Додавати або вилучати на кожні 10 мм зміни глибини свердління кільцевими алмазними свердлами з застосування охолоджувальної рідини/води/ в залізобетонних конструкціях горизонтальних отворів діаметром 125 мм» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ46-26-30), «Установлення вимикачів, перемикачів пакетних 2-х і 3-х полюсних на струм до 100А» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ21-22-13), «Установлення вимикачів, перемикачів пакетних 2-х і 3-х полюсних на струм до 25А» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ21-22-12), «Додавати або вилучати на кожні 10 мм зміни глибини свердління кільцевими алмазними свердлами з застосування охолоджувальної рідини/води/ в залізобетонних конструкціях горизонтальних отворів діаметром 20 мм» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ46-26-17), «Додавати або вилучати на кожні 10 мм зміни глибини свердління кільцевими алмазними свердлами з застосування охолоджувальної рідини/води/ в залізобетонних конструкціях горизонтальних отворів діаметром 40 мм» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ46-26-20), «Свердління кільцеве алмазними свердлами з застосуванням охолоджувальної рідини/води/в залізобетонних конструкціях горизонтальних отворів глибиною 200 мм, діаметром 20 мм» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ46-26-1), «Свердління кільцеве алмазними свердлами з застосуванням охолоджувальної рідини/води/в залізобетонних конструкціях горизонтальних отворів глибиною 200 мм, діаметром 40 мм» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ46-26-4), буде здійснюватися без застосування установки для свердління отворів в залізобетоні, діаметром до 160 мм, тоді як названі ресурсні елементні кошторисні норми передбачають виконання вказаних робіт із застосуванням установки для свердління отворів в залізобетоні, діаметром до 160 мм.
Виконання робіт із застосуванням установки для свердління отворів в залізобетоні, діаметром до 160 мм, передбачає використання свердла кільцевого алмазного (діаметри 20 мм, 40 мм, 125 мм). Разом з тим, відповідно до розділу ІІІ «Будівельні матеріали, вироби і комплекти» Підсумкової відомості ресурсів, яку надано у складі тендерної пропозиції ПП «Рембудстрой», зокрема зазначено, що для виконання робіт, що є предметом закупівель, учасником будуть використовуватись свердла кільцевого алмазного (діаметри 20 мм, 40 мм, 125 мм), при тому, що розділ ІІ «Будівельні машини і механізми» Підсумкової відомості ресурсів не містить інформації про використання зазначеної установки.
В пункті 214 Локального кошторису на будівельні роботи № 02-01-06 та розділі II Підсумкової відомості ресурсів, учасником ПП «Рембудстрой» передбачено, що виконання робіт з «Установлення гребінок пароводорозподільних, зовнішній діаметр корпуса 125 мм» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ18-21-6), буде здійснюватися без застосування дрилів електричних, тоді як зазначена ресурсна елементна кошторисна норма передбачає виконання вказаних робіт із застосуванням дрилів електричних.
Наведене, на переконання органу державного фінансового контролю свідчить про не дотримання учасником тендеру вимог підпункту 1.1 пункту 1 розділу ІІІ тендерної документації Замовника та Додатку № 2 до тендерної документації.
Суд зауважує, що наказом Міністерства розвитку громад та території України «Про затвердження кошторисних норм України у будівництві» від 01 листопада 2021 року №281 відповідно до частини 2 статті 7 Закону України «Про ціни і ціноутворення», частини 2 статті 17 Закону України «Про інвестиційну діяльність», пункту 8 Положення про Міністерство розвитку громад та територій України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 квітня 2014 року № 197 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 25 вересня 2019 року № 850) затверджені кошторисні норми України у будівництві, якими є Настанова з визначення вартості будівництва (далі – Настанова) та Настанова з визначення вартості проектних, науково-проектних, вишукувальних робіт та експертизи проектної документації на будівництво.
Згідно пункту 1.1 розділу І Настанови, вона визначає основні правила застосування кошторисних норм та нормативів ціноутворення у будівництві для визначення вартості нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту будинків, будівель і споруд будь-якого призначення, їх комплексів та частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, а також реставрації пам`яток архітектури та містобудування (далі – будівництво).
Ця Настанова є обов`язковою для визначення вартості будівництва об`єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії (далі – державні кошти). Застосування цієї Настанови при будівництві об`єктів із залученням інших джерел фінансування обумовлюється договором.
Відповідно до пункту 2.1 розділу ІІ Настанови система ціноутворення у будівництві базується на кошторисних нормах, нормативах, розрахункових показниках і поточних цінах трудових та матеріально-технічних ресурсів.
Пунктом 2.3 цього розділу закріплено, що до кошторисних норм України належать ресурсні елементні кошторисні норми (далі – КНУ РЕКН): 1) на будівельні роботи (далі Ї КНУ РЕКНб); 2) на монтаж устаткування (далі Ї КНУ РЕКНму); 3) на ремонтно-будівельні роботи (далі Ї РЕКНр); 4) на реставраційно-відновлювальні роботи (далі Ї КНУ РЕКНрв); 5) на пусконалагоджувальні роботи (далі Ї КНУ РЕКНпн); 6) експлуатації будівельних машин та механізмів (далі Ї КНУ РКНЕМ).
Визначення вартості об`єкта будівництва при складанні ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) врегульовано положеннями розділу V.
Пунктом 5.1 названого розділу закріплено, що ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) розраховується на підставі нормативної потреби в трудових і матеріально-технічних ресурсах, необхідних для здійснення проєктних рішень по об`єкту будівництва, та поточних цін на них або з використанням укрупнених показників вартості робіт, обсяги та види яких передбачені затвердженою проєктною документацією.
Ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) формується на підставі вартості будівельних робіт, до складу якої включаються прямі, загальновиробничі та інші витрати на будівництво об`єкта, прибуток, кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій, кошти на покриття ризиків у випадках, передбачених у пункті 4.40 цієї Настанови, кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, кошти на сплату податків, зборів, обов`язкових платежів.
Відповідно до пункту 5.4 цього розділу вартість експлуатації будівельних машин та механізмів у складі прямих витрат учасник процедури закупівлі (підрядник) визначає виходячи з нормативного часу роботи машин, необхідного для виконання обсягу робіт, що пропонується, та вартості експлуатації машин за одиницю часу їх застосування (машино-година) в поточних цінах з урахуванням положень пунктів 5.5 – 5.9 цієї Настанови. Нормативний час роботи будівельних машин та механізмів визначається на підставі РЕКН та обсягів робіт, які пропонуються до виконання.
Тим часом пункт 5.9 передбачає, що при розрахунках вартості експлуатації будівельних машин та механізмів, якщо внаслідок об`єктивних причин (ускладнені умови виконання робіт через обмеженість території будівельного майданчика, неможливість розміщення підйомних механізмів тощо) будівельні роботи планується виконувати без застосування будівельних машин та механізмів як для внутрішньо будівельного транспортування матеріальних ресурсів (горизонтального і вертикального), так і для виконання будівельних робіт, або із застосуванням наявних у підрядній організації не передбачених нормами машин та механізмів, вартість таких робіт визначається з урахуванням змінених умов виконання робіт.
Згідно пункту 5.12 якщо внаслідок об`єктивних причин виникає необхідність заміни будь-яких матеріальних ресурсів, передбачених кошторисними нормами України на інші матеріальні ресурси, і при такій заміні матеріальних ресурсів, технологія виконання робіт та показники цих норм (крім витрати змінених матеріальних ресурсів) не змінюються, вартість будівельних робіт визначається за тими самими КНУ РЕКН із заміненими матеріальними ресурсами.
Наказом Міністерства розвитку громад та території України «Про затвердження кошторисних норм України» від 31 грудня 2021 року №374 затверджені кошторисні норми України на будівельні роботи. Зокрема, Ресурсні елементні кошторисні норми на будівельні роботи. Трубопроводи внутрішні (Збірник 16); Ресурсні елементні кошторисні норми на будівельні роботи. Опалення – внутрішнє обладнання (Збірник 18); Ресурсні елементні кошторисні норми на будівельні роботи. Електроосвітлення будинків (Збірник 21); Ресурсні елементні кошторисні норми на будівельні роботи. Роботи при реконструкції будівель та споруд (Збірник 46), які містяться у відкритому доступі (https://e-construction.gov.ua/laws_detail/3043786250923279794?doc_type=1).
Згідно названих у висновку Ресурсних елементних кошторисних норм на будівельні роботи, названі роботи, визначені у тендерній документації, мають здійснюватися з використанням: установки для зварювання ручного дугового (постійного струму), установки для свердління отворів в залізобетоні, діаметром до 160 мм та дрилів електричних.
Також наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 15 червня 2021 року № 156 затверджені Ресурсні елементні кошторисні норми на ремонтно-будівельні роботи. Зокрема, Ресурсні елементні кошторисні норми на ремонтно-будівельні роботи. Внутрішні санітарно-технічні роботи (Збірник 15), які містять у відкритому доступі (https://e-construction.gov.ua/laws_detail/2718383894184331215?doc_type=2 ).
Згідно названих у висновку Ресурсних елементних кошторисних норм на ремонтно-будівельні роботи, названі роботи, визначені у тендерній документації, мають здійснюватися з використанням перфораторів електричних, насосу гідравлічного ручного та апарату для зварювання.
Отже їх відсутність у третьої особи та невикористання названих механізмів під час виконання робіт, на переконання відповідача, підтверджує невідповідність пропозиції учасника тендеру вимогам тендерної документації.
Умовами для такого є:
встановлення об`єктивних причин (ускладнені умови виконання робіт через обмеженість території будівельного майданчика, неможливість розміщення підйомних механізмів тощо);
при такій заміні матеріальних ресурсів, технологія виконання робіт та показники цих норм (крім витрати змінених матеріальних ресурсів) не змінюються, вартість будівельних робіт визначається за тими самими КНУ РЕКН із заміненими матеріальними ресурсами.
Перш за все позивач зауважує, що для монтажу системи опалення передбачено використання поліпропіленових труб, робота з якими не потребує використання апарату електричного дугового зварювання. Так само роботи по монтажу фланцевої арматури на трубопроводах із сталевих труб проводяться з`єднувальними елементами із заздалегідь привареними фланцями, тому не потребують використання такого апарату.
Окрім цього наголошує, що монтаж системи опалення відбувається з прокладанням трубопроводів по існуючим отворам старої системи опалення і не вимагає для цього застосування перфораторів електричних. Також випробування системи опалення тиском проводиться за рахунок тиску в тепловій мережі та не потребує застосування насосу гідравлічного ручного.
Під час моніторингу відповідач не встановив, а під час розгляду справи не надав доказів того, що для монтажу системи опалення використовуються не поліпропіленові трубу. Також відповідач не спростовує використання під час виконання робіт по монтажу фланцевої арматури на трубопроводах із сталевих труб проводяться з`єднувальними елементами із заздалегідь привареними фланцями і проведення монтажу системи опалення з прокладанням трубопроводів по існуючим отворам старої системи опалення. Крім того, відповідач не надав доказів на підтвердження того, що випробування системи опалення тиском неможливо провести за рахунок тиску в тепловій мережі.
Застереження відповідача про те, що заміна роботи машин та механізмів на працю людей має обумовити збільшення показника людино/годин, суд уважає безпідставним.
Суд зауважує, що ресурсними елементними кошторисними нормами на будівельні роботи визначені максимально допустимі витрати, які можуть бути враховані під час розрахунку вартості будівельних робіт, оплата яких здійснюється за бюджетні кошти.
При цьому під час розгляду справи відповідач не надав доказів на підтвердження того, що роботи визначені ресурсними елементними кошторисними нормами на будівельні роботи для виконання із залученням людей та машин, не можуть бути виконані тільки людьми в межах визначених такими нормами кількісних норм.
Учасник тендеру, як суб`єкт господарювання, не обмежений у можливості організувати виконання відповідних робіт із залученням людських ресурсів у межах визначених кошторисними нормами без використання машин та механізмів.
Загально відомим є факт, що технології монтажу та умови провадження робіт змінюються в бік покращення та спрощення. Наведене на переконання суду, додатково підтверджує висновок, що визначені ресурсними елементними кошторисними нормами показники є максимально допустимими при розрахунку вартості будівельних та ремонтно-будівельних робіт, а норми чинного законодавства не забороняють суб`єктам господарювання виконати такі роботи з розрахунку менших показників, що обумовлює зниження вартості таких.
Також відповідач не надав суду доказів того, що названі у висновку роботи не можуть бути проведені без використання машин та механізмів, що визначені кошторисними нормами.
Додатково суд зауважує, що у оскаржуваному висновку зазначено, що проведення робіт без використання машин та механізмів, визначених у відповідних ресурсних елементних кошторисних нормах будівельних робіт та ремонтно-будівельних робіт є порушенням учасником тендеру вимог підпункту 1.1 пункту 1 розділу ІІІ тендерної документації Замовника та Додатку № 2 до тендерної документації.
Доводи апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції безпідставно відхилив висновок відповідача щодо невідповідності кошторисної документації учасника вимогам ресурсних елементних кошторисних норм у частині відсутності машин та механізмів, колегія суддів також вважає безпідставними.
Як правильно зазначив суд першої інстанції, тендерна документація позивача не містила такої кваліфікаційного критерію, як наявність в учасника торгів певного обладнання, машин та механізмів, а тому твердження відповідача про те, що тендерна пропозиція учасника торгів ПП «Рембудстрой» не відповідала вимогами підпункту 1.1 пункту 1 розділу ІІІ тендерної документації та додатку 2 тендерної документації є помилковим.
Сам по собі факт відсутності у кошторисній документації учасника певних машин або механізмів, передбачених ресурсними елементними кошторисними нормами, не може свідчити про невідповідність тендерної пропозиції вимогам тендерної документації, якщо такі вимоги прямо не були встановлені замовником.
Крім того, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що положення кошторисних норм визначають рекомендовану технологію виконання будівельних робіт і можуть передбачати альтернативні способи їх виконання, у тому числі із використанням ручної праці. Відповідачем у ході розгляду справи не доведено, що виконання відповідних робіт без використання зазначених машин є об`єктивно неможливим.
Посилання апелянта на те, що у разі відсутності машин трудові витрати повинні були бути збільшені, не спростовує наведених висновків суду першої інстанції, оскільки питання визначення договірної ціни та структури витрат належить до господарської діяльності учасника і не може бути підставою для відхилення тендерної пропозиції за відсутності відповідної вимоги у тендерній документації.
Додатково суд зауважує, що на момент розгляду справи роботи по реконструкції інженерних мереж вже проведені та прийняті замовником, що підтверджується актом №1 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2024 року форми КБ-2в, довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за грудень 2024 року, які підписані 25 грудня 2024 року. Також позивачем проведено оплату вартості таких робіт.
Щодо застереження відповідача про те, що відповідно до розділу ІІІ «Будівельні матеріали, вироби і комплекти» Підсумкової відомості ресурсів, яку надано у складі тендерної пропозиції ПП «Рембудстрой», зазначено, що для виконання робіт, що є предметом закупівель, учасником будуть використовуватись свердла кільцевого алмазного (діаметри 20 мм, 40 мм, 125 мм), при тому, що розділ ІІ «Будівельні машини і механізми» Підсумкової відомості ресурсів не містить інформації про використання установки для свердління отворів в залізобетоні, діаметром до 160 мм, суд зауважує на таке.
Факт використання свердлів кільцевих алмазних під час виконання робіт підтвердив представник третьої особи під час розгляду справи судом. Однак зауважила, що установка свердління отворів була відшукана учасником самостійно за власний кошт, і це не вплинуло на вартість та якість виконаних робіт.
Ураховуючи мету проведення моніторингу, визначену Законом України №922-VIII, відсутність в учасника тендеру зазначеної установки, на переконання суду, не призвела до порушення законодавства у сфері публічних закупівель.
Окрім цього, застосування такого заходу усунення названого порушення як розірвання договору, який фактично майже повністю виконаний, не призведе досягнення такої мети, як забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
З огляду на викладене за результатами розгляду справи спростовані висновки органу державного фінансового контролю про допущення позивачем вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей щодо не відхилив тендерної пропозиції третьої особи як такої, що не відповідала умовам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону України №922-VIII та, як такої, що не відповідала умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.
Наведене, на переконання суду виключає правові підстави для розірвання договору підряду від 26 вересня 2024 року № 10.
Суд першої інстанції обґрунтовано виходив із того, що застосований відповідачем спосіб усунення порушення у вигляді обов`язку розірвати договір про закупівлю має відповідати принципу пропорційності та бути спрямованим на реальне відновлення порушених інтересів.
Матеріалами справи встановлено, що на момент прийняття спірного висновку договір про закупівлю був виконаний сторонами, а роботи за договором фактично здійснені. За таких обставин вимога про розірвання договору не спрямована на усунення встановленого порушення та не може призвести до відновлення прав чи інтересів держави.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що застосування такого заходу реагування є непропорційним характеру встановленого порушення та не відповідає меті здійснення державного фінансового контролю.
Посилання апелянта на практику Верховного Суду не спростовує зазначених висновків, оскільки наведені судові рішення стосуються інших фактичних обставин та не містять висновку про безумовну обов`язковість розірвання договору у кожному випадку встановлення порушень під час проведення процедури закупівлі.
Інші доводи апеляційної скарги фактично зводяться до незгоди відповідача з оцінкою доказів та правовими висновками суду першої інстанції, однак не містять нових обставин або доказів, які б спростовували встановлені судом факти чи свідчили про неправильне застосування норм матеріального або процесуального права.
З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції повно та всебічно з`ясував обставини справи, правильно застосував норми матеріального права та не допустив порушень норм процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.
У зв`язку з цим підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції колегія суддів не вбачає.
Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Державної аудиторської служби України в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 28 квітня 2025 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її ухвалення та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених пп. "а"-"г" п.2 ч.5 ст. 328 КАС України.

Головуючий	 		Полотнянко Ю.П.	
 	 	 	 	
Судді	 	  	Смілянець Е. С.    Драчук Т. О.