ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/176/26 Справа № 183/10552/23 	  	Суддя у 1-й інстанції - Майна Г. Є. Суддя у 2-й інстанції - Халаджи О. В.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2026 року м. Дніпро
Дніпровський апеляційний суд у складі:
головуючого - судді Халаджи О. В.
суддів: Агєєва О.В., Космачевської Т.В., 
секретар Кругман А.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро апеляційну скаргу  ОСОБА_1 на рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 17 березня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Виконавчий комітет Самарівської міської ради Дніпропетровської області, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способу участі у вихованні дитини (суддя першої інстанції Майна Г.Є., повний текст рішення складено 17 березня 2025 року),
В С Т А Н О В И В:

У вересні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області з позовом до ОСОБА_2 , третя особа Виконавчий комітет Самарівської міської ради Дніпропетровської області, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способу участі у вихованні дитини, в якому з урахуванням уточнених вимог просив:
Зобов?язати ОСОБА_2 не перешкоджати позивачеві брати участь у вихованні та вільному спілкуванні з донькою ОСОБА_3 ;
Визначити наступні способи участі позивача у вихованні доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , особисте спілкування:
- батько має право необмеженого спілкування з донькою особисто, засобами телефонного, поштового, електронного та іншого засобу зв?язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування між батьком та донькою;
- особисті побачення 2 рази на тиждень: кожен вівторок та четвер з 17:00 години до 20:00 години (після закінчення воєнного стану вказаний час змінити з 14:00 години до 20:00 години);
- перебування доньки за місцем проживання батька з ночівлею з 15.00 години кожної першої та третьої суботи місяця до 18.00 години неділі (після закінчення військового стану з ночівлею з 12.00 години кожної першої та третьої п?ятниці місяця до 18.00 години неділі), що дозволяє батьку право виїзду за межи міста Новомосковська з метою забезпечення її фізичного, духовного та морального розвитку та підготовки до самостійного життя, відвідувати в цей час дитячі майданчики, парки, цирк, театри, бібліотеки, виставки, кінотеатри та інші заклади, по всій території України після закінчення воєнного стану. У разі перебування доньки за місцем проживання батька більш чим зазначено, вважається можливо з надання усної згоди матері та доньки;
- на час шкільних канікул проводити з дитиною першу половину зимових та літніх канікул (після закінчення воєнного стану проводити з дитиною половину весняних, осінніх, зимових та 30 днів у липні літніх канікул). У цей час дитина знаходиться за місцем проживання батька з правом виїзду, як на іншу територію так і за кордон для спільного відпочинку (за виключенням виїзду дитини на тимчасово окуповані території України). Про місце перебування дитини під час канікул, зазначених в даному пункті, батько попередньо повідомляє матір дитини шляхом смс повідомлення;
- батько має право безперешкодного спілкування з дитиною під час своєї відпустки на строк до 14 днів на рік, з правом виїзду на відпочинок в тому числі за межі України (за виключенням виїзду дитини на тимчасово окуповані території України), за попереднім повідомленням матері смс повідомленням про час відпустки не менш ніж за 7 календарних днів та з урахуванням графіку відвідування дитиною шкільного навчального закладу. В період відпустки дитина перебуває з батьком або за місцем його проживання/знаходження або в іншому місці визначеному для проведення спільного відпочинку. Про місце знаходження дитини батько повідомляє матір;
- батько забирає доньку та проводить з нею час без присутності матері на Новий рік 31 грудня з 10.00 год. до 21.00 год.; на День Святого Миколая з 10.00 год. до 21.00 год.; Великдень, на непарний Міжнародний жіночій день та Трійцю - з 10.00 год. до 21.00 год.;
- спілкування батька з дитиною в дні народження проводиться таким чином: у день народження дитини, батько має право зустрітись та привітати дитину, а проводить час з донькою у вихідний день за днем народження дитини з 10:00 години до 19:00 години. У день народження батька, бабусі та дідуся донька перебуває у батька за місцем проживання батька (дідуся, бабусі) або в іншому місці за попередньою домовленістю про місце проведення заходу;
- під час хвороби дитини батько має право безперешкодного відвідування дитини за місцем її фактичного знаходження (проживання), у разі хвороби дитини, погіршення стану його здоров?я, мати повідомляє батька про це невідкладно, при цьому питання щодо здоров?я дитини, застосування медикаментів, консультацій та її лікування вирішуються батьками спільно. У разі хвороби дитини, погіршення стану її здоров?я в час коли дитина знаходиться у батька, батько повідомляє матір про це невідкладно, при цьому питання щодо здоров?я дитини, застосування медикаментів, консультацій та її лікування вирішуються батьками спільно;
- вибір навчальних закладів дитини, секцій, гуртків та інших додаткових занять для дитини відбувається за узгодженням між батьками. При цьому кожен з них має право безперешкодного відвідування цих занять разом здитиною.
Зобов?язати ОСОБА_2 , щотижня (в п?ятницю) надавати батьку інформацію щодо стану здоров?я дитини шляхом смс повідомлення на телефон. Попередньо за тиждень узгоджувати зміни щодо навчальних закладів дитини. Повідомляти про зміну місця проживання дитини, а у разі виїзду за межи країни повідомляти про місце та умови знаходження дитини. Також просив судовий збір покласти на відповідача.
Рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 17 березня 2025 року позовні вимоги задоволено частково.
Зобов?язано ОСОБА_2 не перешкоджати ОСОБА_1 брати участь у вихованні та вільному спілкуванні з донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . 
Визначено ОСОБА_1 спосіб участі у вихованні дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місця та час їх спілкування, а саме брати участь у вихованні та спілкуванні з дитиною таким чином і згідно з графіком у такі дні:
1) особисті побачення ОСОБА_1 з ОСОБА_3 2 (два) рази на тиждень: кожні вівторок та четвер з 17:00 до 19:00 год.;
2) перебування ОСОБА_3 за місцем проживання ОСОБА_1 кожної першої та третьої суботи місяця з 10:00 до 17:00 год.;
3) на час шкільних канікул проводити з ОСОБА_3 понеділок, середу та п?ятницю з 10:00 до 19:00 год. за місцем проживання ОСОБА_1 ;
4) в наступний після дня народження ОСОБА_3 день зустріч ОСОБА_1 з донькою ОСОБА_3 , щоб привітати з 14:00 до 18:00 год., якщо це припадає на буденний день, та з 10:00 до 18:00 год., якщо це припадає на вихідний день;
5) у день народження ОСОБА_1 ОСОБА_3 перебуває за місцем проживання ОСОБА_1 або в іншому місці за попередньою домовленістю про місце проведення заходу;
6) мати можливість необмеженого спілкування ОСОБА_1 з ОСОБА_3 засобами телефонного, поштового, електронного та іншого засобу зв?язку, що не передбачають безпосереднього фізичного контакту.
Зобов?язано ОСОБА_2 щотижня (в п?ятницю) надавати ОСОБА_1 інформацію щодо стану здоров?я ОСОБА_3 шляхом направлення смс повідомлення на телефон. Повідомляти ОСОБА_1 про зміну місця проживання дитини, а у разі виїзду за межи країни, повідомляти про місце та умови знаходження ОСОБА_3 .
Зобов`язано ОСОБА_2 при виникненні обставин, коли зустріч батька ОСОБА_1 з дитиною ОСОБА_3 у визначенні години та дні спілкування є неможливою (хвороба дитини тощо) завчасно, у строк, не менше 12 годин, повідомляти про це ОСОБА_1 .
У задоволенні решти позовних вимог – відмовлено.
Із вказаним рішенням суду не погодився позивач, та подав апеляційну скаргу, в якій зазначив, що воно ухвалено з порушенням норм матеріального та процесуального права, а також без врахування обставин справи.
Мотивована скарга тим, що представник відповідача не заперечувала щодо задоволення позовних вимог однак питання лише стосується графіку спілкування.
Вказує, що не зрозуміло чому графік містить саме спілкування з 17:00 годині по 19:00 годин, хоча позивач зазначав в позовних вимогах до 20:00 годині.
Вказує, що на даний час не можливо встановити місце проживання дитини.
До моменту пред`явлення позову та конфлікту, який виражається у прихованні дитини спокійно залишалась позивача вдома з ночівлею, матір самостійно приводила до позивача дитину. Тривалий час вказана обставина продовжувалась, доки ОСОБА_2 не одружилась.
Наголошує на тому, що наявність телефону у дитини не дає підстав вважати що дитина має можливість спілкуватись з батьком. Тривалий час телефон дитини був заблокований, на дзвінки з інших номер завжди відповідала матір.
Спілкування спеціаліста з дитиною проводилось в присутності матері, яка маніпулює дитиною та оговорює батька. Яка може бути об`єктивність при даному вирішенні справи.
ОСОБА_1 , просив рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 17 березня 2025 року скасувати та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.
Відзив на апеляційну скаргу не надходив.
Учасники справи у судове засідання не з`явились, про час, дату та місце розгляду справи були повідомленні належним чином.
Згідно із ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню. 
Відповідно до ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до ч. 4 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Згідно ч.1 ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Судом першої інстанції встановлено, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, зазначена обставина визнається сторонами та доказуванню не підлягає відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України. ІНФОРМАЦІЯ_3 у сторін народилась донька ОСОБА_3 , що підтверджується відповідним свідоцтвом про народження, наданим суду у засвідченій позивачем копії (а.с. 12, 40).
Малолітня ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає разом з матір`ю ОСОБА_2 , ця обставина також визнана сторонами та не підлягає доказуванню відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України. 
Позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , де і проживає, що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 19 лютого 2024 року, посвідченого приватним нотаріусом Новомосковського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Носенком А. Г., зареєстрованим в реєстрі за № 333, та Актом обстеження умов проживання від 06 січня 2025 року, складеним спеціалістами служби у справах дітей Виконавчого комітету Самарівської міської ради, наданими суду представником позивача через підсистему Електронний суд (а.с. 161, 163-164).
Позивач ОСОБА_1 проходить військову службу у ДССТ з 11 квітня 2022 року, відповідно до наданої командиром військової частини службової характеристики за час проходження служби зарекомендував себе з позитивного боку (а.с. 11).
Відповідно до висновків Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області від 06 квітня 2022 року, 28 квітня 2022 року, 15 липня 2022 року, 09 серпня 2023 року, 21 серпня 2023 року, зафіксовані звернення ОСОБА_1 про те, що його колишня дружина ОСОБА_4 не дає можливості спілкуватися зі спільною дитиною (а.с. 30, 31, 32, 33, 34). 
Постановою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 11 жовтня 2023 року у справі № 183/9496/23 ОСОБА_1 визнаний винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, а саме у порушенні умов термінового заборонного припису стосовно кривдника відносно постраждалої особи ОСОБА_4 , та звільнений від адміністративної відповідальності, з оголошенням йому усного зауваження, провадження у справі закрито. Постанова набрала законної сили 24 жовтня 2023 року (а.с. 75). 
Відповідно до повідомлення Студії спортивного бального танцю «5 steps» від 23 серпня 2023 року ОСОБА_3 відвідує гурток з 01 вересня 2022 року з графіком тренувань: групові тренування – вівторок та четвер з 17:00 до 18:00, індивідуальні заняття – середа та п`ятниця з 18:00 до 19:00 (а.с. 71). 
Згідно з висновком щодо психоемоційного стану ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та особистої прихильності до кожного з батьків, складеного 09 жовтня 2023 року КЗ «Центр надання соціальних послуг» Новомосковської міської ради, 05 жовтня 2023 року проведено психодіагностику емоційного стану дитини та особистої прихильності до кожного з батьків. До виконання завдань дитина поставилася відповідально.
Відповідно до результатів проведеної психодіагностики емоційний стан ОСОБА_5 на час проведення дослідження - позитивний. Настрій піднесений. У близькому оточенні дитини панують теплі відносини, які сприятливо відображаються на емоційному стані дитини. Мати та вітчим дитини ОСОБА_6 оточили дитину любов`ю та турботою. Поряд з ними дитина відчуває себе захищеною та задоволеною.
Мати та вітчим створили сприятливий мікроклімат у сім?ї, оточили дитину своєю любов`ю та турботою. Всеосяжне батьківське піклування позитивно відображається на емоційному стані дитини.
Емоційний стан дитини, здебільшого, стабільний. Але може змінюватися у негативний бік у разі виникнення напруженої психологічної атмосфери в близькому оточенні дитини.
Позитивний емоційний стан дитини може погіршуватися у разі виникнення ситуації, в якій дитина відчуває себе в небезпеці, зокрема, грубого ставлення батька дитини до її матері.
Для ОСОБА_7 характерна чутливість та вразливість. Тому будь-які негативні зміни у психологічному кліматі сім?ї та близькому оточенні дитини будуть відображатися на емоційному стані дитини.
Між матір?ю та донькою сформовані довірливі стосунки. Мати відіграє значну роль у житті доньки.
Дитина має можливість спілкування з рідним батьком ОСОБА_1 у телефонному режимі, має можливість перебувати за місцем його проживання, але на даний час у ОСОБА_7 вже відсутнє відповідне бажання.
В бесіді з дитиною з?ясовано, що вона не виявляє бажання у спілкуванні з батьком у той чи інший спосіб, оскільки батько погано відноситься до її матері. На даний час у ОСОБА_7 відсутня особиста прихильність до батька. Рекомендації: 1. Матері та вітчиму дитини підтримувати позитивний психологічний мікроклімат у сім`ї. 2. Матері вирішувати проблемні питання з колишнім чоловіком, за можливості, у відсутності дитини (а.с 76).
Відповідно до висновку Органу опіки та піклування Виконавчого комітету Новомосковської міської ради про усунення перешкод щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з батьком, для підготовки відповідного висновку службою у справах дітей були задіяні установи, які займаються питанням соціального захисту дітей. 
З психолого-педагогічної характеристики, яка надана адміністрацією гімназії № 15 управління освіти Виконавчого комітету Новомосковської міської ради, убачається, що ОСОБА_8 навчається в закладі у 2-А класі. За час навчання показала себе здібною ученицею. Програмний матеріал засвоює швидко, старанно виконує навчальні завдання, приймає активну участь у шкільних, міських та всеукраїнських конкурсах. В організації дистанційного навчання отримує допомогу від матері, з 01 вересня 2023 року навчається за сімейною формою навчання за заявою матері. Дівчинка доброзичлива, комунікабельна, в межах класу має постійних друзів та добрі відносини з колективом однолітків. Дитина вміє висловлювати власну думку та керувати емоціями, спокійно реагує на зауваження та виправляється. Дівчинка проживає з матір?ю ОСОБА_9 . У серпні 2022 року до школи на зустріч з класним керівником приходили обоє батьків, але окремо, надалі спілкування відбувається тільки з матір?ю. На батьківських зборах завжди присутня матір ОСОБА_7 , під час дистанційних уроків поруч з дівчинкою також завжди була присутня мати. ОСОБА_10 переймається вихованням та навчанням доньки, цікавиться її успіхами у школі, приділяє увагу всебічному розвитку ОСОБА_7 . Дитина відвідує позашкільні гуртки, вона сучасно вбрана та завжди доглянута. Відносини дівчинки з мамою добрі. За результатами психологічного дослідження, психологом гімназії зроблено висновок, що ОСОБА_7 має тісний емоційний зв?язок з матір?ю, почуває себе в безпеці поруч із нею та прагне бути схожою на неї. Дитина гарно ставиться до вітчима ОСОБА_11 , відносить його до складу своєї сім?ї. Аналіз участі батьків у житті та вихованні дитини показав, що мати дівчинки намагається підтримувати її, прагне бути завжди поруч з нею, захищати від труднощів та неприємностей, задовольняти основні потреби. Водночас спостерігаються певні труднощі у сприйманні дівчинки, простежується слабка віра матері у дитину як у особистість, котра може досягати успіхів та самостійно адаптуватися у майбутньому. Батько ОСОБА_7 , за результатами дослідження, має досить слабкий зв?язок з дитиною, сприймає її як нездатну досягти успіху у житті, в нього відсутні довіра та повага до доньки. ОСОБА_1 не завжди виявляє інтерес до того, що цікавить дівчинку, може недооцінювати її здібності. Психологом навчального закладу зафіксована ознака того, що дорослі поводяться з дитиною занадто авторитарно, вимагають від неї безумовного підкорення, беззастережної слухняності та дисципліни.
Фахівцем із соціальної роботи Комунального закладу «Центр надання соціальних послуг» Новомосковської міської ради здійснено відвідування родини ОСОБА_12 за місцем проживання на АДРЕСА_2 , в результаті чого складено акт оцінки потреб сім?ї, а також висновок щодо емоційного стану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та особистої прихильності до кожного з батьків. У висновку фахівця соціальної роботи зазначається, що дитина на час проведення дослідження має позитивний емоційний стан та піднесений настрій. В близькому оточенні дитини панують теплі відносини, які сприятливо відображаються на емоційному стані дитини. Мати та вітчим дитини ОСОБА_6 створили сприятливий мікроклімат у сім?ї, оточили дитину любов?ю та турботою. Поряд з ними дитина відчуває себе захищеною та задоволеною. Всеосяжне батьківське піклування позитивно відображається на емоційному стані дитини. ОСОБА_13 стан ОСОБА_7 , здебільшого, стабільний, але може змінюватися у негативний бік у разі виникнення напруженої психологічної атмосфери в близькому оточенні дитини. Позитивний емоційний стан дівчинки може погіршуватися у разі виникнення ситуації, в якій дитина відчуває себе в небезпеці, зокрема, грубого ставлення батька дитини до її матері. Для ОСОБА_7 характерна чутливість та вразливість. Тому будь-які негативні зміни у психологічному кліматі сім?ї ОСОБА_14 близькому оточенні дитини будуть відображатися на її емоційному стані. Між матір?ю та донькою сформовані довірливі стосунки. Мати відіграє значну роль у житті доньки. Дитина має можливість спілкування з рідним батьком ОСОБА_1 у телефонному режимі, має можливість перебувати за місцем його проживання, але на даний час у ОСОБА_7 вже відсутнє відповідне бажання. У бесіді з дитиною з?ясовано, що вона не виявляє бажання у спілкуванні з батьком у той чи інший спосіб, оскільки батько погано відноситься до її матері. На даний час у ОСОБА_7 відсутня особиста прихильність до батька. Враховуюче вищезазначене, фахівцем соціальної роботи центра було рекомендовано: 1) матері та вітчиму дитини - підтримувати позитивний психологічний мікроклімат у сім?ї; 2) матері - вирішувати проблемні питання з колишнім чоловіком, за можливості, у відсутності дитини.
В інформації головного лікаря КНП «Новомосковський міський центр первинної допомоги медико-санітарної допомоги» зазначається, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає разом з матір?ю ОСОБА_4 .
Саме мати звертається до сімейного лікаря з питань лікування, проведення планових щеплень та оздоровлення доньки, виконує усі рекомендації сімейного лікаря. Відповідно до інших документів, які надані медичними установами (з матеріалів справи), малолітня ОСОБА_8 потребує особливої уваги щодо харчування та створення умов безпеки у повсякденному житті.
Відповідно до акту обстеження від 05 січня 2024 року, складеного спеціалістами служби у справах дітей, ОСОБА_2 з донькою ОСОБА_7 та чоловіком проживають у двокімнатній квартирі, загальною площею приблизно 54 кв.м, яка є власністю ОСОБА_6 , розташованій за адресою: АДРЕСА_2 .
Санітарно-гігієнічний стан житла задовільний, є всі комунальні зручності - газо, водо, електропостачання, автономне електричне опалення, сучасні меблі та побутова техніка. В приміщенні створені належні житлово-побутові умови, придатні для проживання та виховання дитини. Для дівчинки є спальне місце, письмовий стіл, велика шафа та комод для зберігання речей. У дитини достатньо одягу, взуття відповідно до віку та сезону, іграшок. Дівчинка була відкрита для спілкування, розповідала про своїх хатніх улюбленців - 2 котиків, про свої вподобання, захоплення, про участь у танцювальних конкурсах та цікаві подорожі з мамою. В присутності матері ОСОБА_7 відповіла на запитання спеціаліста служби та пояснила, що не хоче спілкуватися з рідним батьком, так як при останніх їх зустрічах батько дозволяв собі образливі висловлювання в її та мамину адресу. ОСОБА_2 пояснила, що є фізичною особою підприємцем, має достатній постійний дохід та власне житло. Також вона зазначила, що позивачем вчасно сплачуються аліменти на утримання дитини - приблизно 8 000 грн. в місяць, але він вимагає звітувати, на що витрачаються кошти. Відповідач приділяє багато часу для всебічного розвитку своєї доньки - дівчинка відвідує заняття з вокалу, гурток спортивного бального танцю, а також додатково займається у приватному освітньому закладі.
29 січня 2024 року спеціалісти служби у справах дітей обстежили умови проживання батька дитини ОСОБА_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_3 разом з батьками ОСОБА_15 , 1966 року народження, та ОСОБА_16 , 1967 року народження. Родина мешкає у двокімнатній кватирі, загальною площею 50,8 кв.м, яка належить матері позивача. У квартирі сучасний ремонт, меблі та побутова техніка, є усі комунальні зручності - централізовані газо-, водо-, електропостачання, автономне опалення, чисто та затишно. Для перебування малолітньої дитини створені належні умови: є окреме спальне місце у разі залишення дівчинки з ночівлею, письмовий стіл, шафа для зберігання речей, в квартирі є дитячі іграшки, книжки, шкільне приладдя.
ОСОБА_1 є військовослужбовцем, за час проходження служби на посаді помічника командира частини з правової роботи він має позитивну характеристику. Чоловік отримує постійний дохід, вчасно сплачує аліменти. Відповідно до довідки Новомосковського ВДВС у Новомосковському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 12 грудня 2023 року, заборгованість з аліментів станом на 01 грудня 2023 року відсутня. На обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває.
Питання про усунення перешкод щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні батька з малолітньою дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , розглянуте на засіданні комісії з питань захисту прав дитини за особистої участі обох батьків та дитини.
Мати дівчинки пояснила членам комісії, що вона не мала намірів перешкоджати ОСОБА_1 у спілкуванні з донькою, але ОСОБА_7 сама не виявляє бажання зустрічатися з батьком. Неврівноважена поведінка позивача, його надмірна наполегливість у бажанні зустрічатися з дитиною, вчинення образливих дій відносно неї, як матері дитини, призводить до порушення психологічного стану ОСОБА_7 , що негативно відображається на здоров`ї дівчинки, тому вона не буде примушувати доньку до спілкування з татом поза її бажанням.
На поставлені запитання ОСОБА_8 відповідала розкуто та впевнено, сказала, що немає бажання спілкуватися з батьком та ходити до нього у гості.
ОСОБА_1 наполягав на визначенні його участі у житті доньки у повному обсязі позовних вимог. З розповіді позивача встановлено, що графік його служби не має чітко визначеного часу. За час розгляду судової справи ОСОБА_1 придбано квартиру, адресу розташування якої він не повідомив. 
Ухвалюючи рішення про часткове задоволення позовних вимог та встановлюючи певний час спілкування позивача з його донькою, суд першої інстанції брав до уваги висновок органу опіки та піклування та висновок психоемоційного стану ОСОБА_3 , складеного КЗ «Центр надання соціальних послуг» Новомосковської міської ради.
Апеляційний суд погоджується з вказаним висновком місцевого суду.
Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно зі статтею 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Частиною першою статті 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.
Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України).
Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).
Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.
Статтею 51 Конституції України, частинами другою, третьою статті 5 СК України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини. При регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини.
Відповідно до статті 18 СК України кожен учасник сімейних відносин, який досяг чотирнадцяти років, має право на безпосереднє звернення до суду за захистом свого права або інтересу.
Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист (частина десята статті 7 СК України).
Об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, спричинена поведінкою іншої особи.
Згідно з частинами другою, восьмою, дев`ятою статті 7 СК України сімейні відносини можуть бути врегульовані за домовленістю (договором) між їх учасниками. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства.
Приватно-правовими нормами визначене обмежене коло підстав відмови у судовому захисті цивільного (сімейного) права та інтересу особи, зокрема, до них належать: необґрунтованість позовних вимог (встановлена судом відсутність порушеного права або охоронюваного законом інтересу позивача); зловживання матеріальними правами; перевага балансу інтересів; обрання позивачем неналежного способу захисту його порушеного права/інтересу; сплив позовної давності (див., зокрема, постанову Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 листопада 2023 року в справі № 761/42030/21 (провадження № 61-12101св23), постанову Верховного Суду в складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 11 грудня 2023 року в справі № 607/20787/19 (провадження № 61-11625сво22)).
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 02 лютого 2021 року у справі № 925/642/19 зазначено, що позивач, тобто особа, яка подала позов, самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову.
За статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнається право людини на доступ до правосуддя, а за статтею 13 цієї Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.
Право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (подібні висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (пункт 57), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (пункт 40), від 30 січня 2019 року у справ № 569/17272/15-ц, від 11 вересня 2019 року у справі № 487/10132/14-ц (пункт 89), від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц (пункт 7.23)).
Пунктами 1, 2 статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Верховною Радою України 27 лютого 1991 року, передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом.
Стаття 1 Закону України «Про охорону дитинства» визначає контакт з дитиною як реалізацію матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання ним інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини.
Згідно із статтею 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.
Мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом (стаття 153 СК України).
Питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той з батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той з батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини (стаття 157 СК України).
Згідно зі статтею 158 СК України за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання.
Відповідно до частин першої, третьої статті 19 СК України у випадках, передбачених цим Кодексом, особа має право на попереднє звернення за захистом своїх сімейних прав та інтересів до органу опіки та піклування. Звернення за захистом до органу опіки та піклування не позбавляє особу права на звернення до суду. У разі звернення з позовом до суду орган опіки та піклування припиняє розгляд поданої йому заяви.
Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи (частина п`ята статті 19 СК України).
Суд може не погодитися з висновком органу опіки і піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини (частина шоста статті 19 СК України).
Відповідно до статті 159 СК України, якщо той з батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та її вихованні, зокрема він ухиляється від виконання рішення органу опіки і піклування, другий з батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.
Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування з урахуванням віку, стану здоров`я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.
Системний аналіз наведених норм матеріального права дає підстави вважати, що батько, який проживає окремо від дитини, очевидно має право на особисте спілкування з нею, а мати не має права перешкоджати батьку спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не має негативного впливу на нормальний розвиток дитини.
Крім прав батьків щодо дітей, діти теж мають рівні права та обов`язки щодо батьків (стаття 142 СК України), у тому числі, й на рівне виховання батьками.
Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.
Визначаючи спосіб участі батька у вихованні дитини, спілкуванні з нею, суди мають враховувати принцип рівності прав батьків у вихованні дитини та принцип забезпечення найкращих інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю переважають інтереси батьків.
Питання справедливої рівноваги між інтересами батьків та інтересами дитини неодноразово аналізувалося Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ), практика якого відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» і частини четвертої статті 10 ЦПК України застосовується судом як джерело права.
У рішенні ЄСПЛ у справі «Хант проти України» від 07 грудня 2006 року зазначено, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків. Зокрема, стаття 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не надає батькам права вживати заходів, які можуть зашкодити здоров`ю чи розвитку дитини (рішення ЄСПЛ у справі «JOHANSEN v. NORWAY» від 07 серпня 1996 року).
Отже, визначаючи спосіб участі одного із батьків, який проживає окремо, у вихованні дитини, спілкуванні з нею, суди мають враховувати принцип рівності прав батьків у вихованні дитини та принцип забезпечення найважливіших інтересів дитини.
Суд при встановленні способу спілкування має дотримуватися розумного балансу на участь обох батьків у вихованні дитини.
Оскільки батько та мати мають рівні права та обов`язки, то колегія суддів, виходячи з принципу рівності батьків у реалізації їх права на вільне спілкування з дитиною та участь у її вихованні,вважає. що судом першої інстанції з урахуванням обставин справи та графіку та діагнозу дитину було графік спілкування та зустріч з батьком, який вказано у резолютивній частині оскаржуваного рішення.
Дослідивши наявні у справі обставини та докази на які посилався місцевий суд при ухваленні оскаржуваного рішення, апеляційний суд вважає. що встановлений рішенням суду 17 березня 2025 року графік спілкування та зустрічей позивача ОСОБА_1 зі своєю донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 буде відповідати найкращим побажаннями батька то доньки, з огляду на те, що Згідно з висновком щодо психоемоційного стану ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та особистої прихильності до кожного з батьків, складеного 09 жовтня 2023 року КЗ «Центр надання соціальних послуг» Новомосковської міської ради, 05 жовтня 2023 року проведено психодіагностику емоційного стану дитини та особистої прихильності до кожного з батьків, ОСОБА_7 не виявляла бажання у спілкуванні з батьком у той чи інший спосіб, оскільки батько погано відноситься до її матері. На даний час у ОСОБА_7 відсутня особиста прихильність до батька. Рекомендації: 1. Матері та вітчиму дитини підтримувати позитивний психологічний мікроклімат у сім`ї. 2. Матері вирішувати проблемні питання з колишнім чоловіком, за можливості, у відсутності дитини.
Також з матеріалів справи встановлено, що між сторонами, після розірвання шлюбу існує конфлікт щодо особистого спілкування та спілкування з дитиною, а тому апеляційний суд вважає, що визначений графік побачень буде відповідати як інтересам дитини так і батька.
У постанові від 25 вересня 2024 року у справі № 754/1447/23 (провадження № 61-6119св24) Верховний Суд зазначив, що: « З досягненням віку 10 років у дитини з`являється право не тільки бути вислуханою і почутою, але й право брати активну участь у вирішенні своєї долі, зокрема, у визначенні місця проживання. Проте не може бути передбачено шаблонного підходу до розгляду справи за участю дітей: у кожному конкретному випадку суд має підходити розумно та брати до уваги особливості розвитку кожної дитини.».
Слід зазначити, що апеляційний суд мав не меті з`ясувати думку ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо її бажання спілкування з батьком встановленим графіком, однак з урахуванням того, що жодна із сторін до суду двічі не з`явилась, дану процесуальну діє провести було неможливо, а отже апеляційний перегляд було здійснено на наявних у справі висновках. 
Проаналізувавши встановлені обставини справи, враховуючи характер стосунків, які склались між батьками дитини та між дитиною і кожним з батьків, вік дитини, а також закріплений у положеннях чинного законодавства України принцип рівності батьків у реалізації права на вільне спілкування з дитиною та участі у її вихованні, бажання батька на участь у вихованні та спілкуванні зі своєю донькою, колегія суддів вважає, що визначений графік спілкування ОСОБА_1 зі своєю донькою ОСОБА_3 , встановлений рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 17 березня 2025 року є доцільним і таким, що відповідатиме інтересам дитини та батька.
Інші доводи, наведені в обґрунтування скарги, не можуть бути підставою для скасування оскаржуваного рішення, оскільки вони не підтверджуються матеріалами справи й зводяться до переоцінки судом доказів.
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обгрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо обґрунтування , що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).

Керуючись статтями 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, 

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 17 березня 2025 року залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення. Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повний текст судового рішення складено 11 лютого 2026 року.

Судді: О.В. Халаджи

О.В. Агєєв 
Т.В. Космачевська