ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
РІШЕННЯ
"02" лютого 2026 р.	м. Одеса 	Справа № 916/3216/25	

Господарський суд Одеської області у складі судді Щавинської Ю.М.
секретар судового засідання Масловська Є.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом: Заступника керівника Пересипської окружної прокуратури міста Одеси (65003, м. Одеса, вул. Отамана Головатого, 8) в інтересах держави в особі Одеської міської ради (65023, м. Одеса, площа Біржова, 1)
до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "Хай-Тек-Буд" (10012, Житомирська обл., місто Житомир, вул.Гоголівська, будинок 1)
за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача: Управління капітального будівництва Одеської міської ради (65091, місто Одеса, вулиця Комітетська, будинок, 10а)
за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача: Комунального підприємства "Міське капітальне будівництво" (65091, Одеська обл., місто Одеса, вулиця Комітетська, будинок, 10)
про стягнення 2 091 272,24 грн

за участю представників сторін:

від прокуратури: Шунькіна Н.О.;
від позивача: Павлюк В.С. - самопредставництво;
від відповідача: не з`явився;
від третьої особи, які не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача: не з`явився;
від третьої особи, які не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

1. Зміст позовних вимог Заступника керівника Пересипської окружної прокуратури міста Одеси.
12.08.2025 Заступник керівника Пересипської окружної прокуратури міста Одеси в інтересах держави в особі Одеської міської ради звернувся до Господарського суду Одеської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Хай-Тек-Буд", в якій просить суд стягнути з відповідача кошти у сумі 2 091 272, 24 грн, з яких 1 574 459, 97 грн – заборгованість зі сплати пайової участі замовників у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Одеси, 120 737, 35 грн – 3 % річних, 396 074,92 грн – інфляційні втрати, а також судовий збір.
В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначає про те, що відповідач як замовник будівництва повинен був сплатити кошти пайової участі у зв`язку із будівництвом об`єкта до введення його в експлуатацію, тобто, до 22.11.2022. Натомість, у акті готовності об`єкта від 05.03.2021 зазначено про те, що кошти пайової участі у розвитку інженерно-транспортної інфраструктури та соціальної інфраструктури населеного пункту не вимагаються згідно пункту 13 розділу I Закону "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" № 132-IX від 20.09.2019. 

2. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі.
Разом з позовною заявою прокурором надано суду заяву про забезпечення позову, у якій останній просить суд:
- накласти арешт на грошові кошти, що належать Товариству з обмеженою відповідальністю "Хай-Тек-Буд", як в національній валюті (гривня), так і в іноземній валюті, що містяться на відкритих рахунках у банківських або інших фінансово-кредитних установах, у тому числі інших держав, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення ухвали про забезпечення позову та належать Товариству з обмеженою відповідальністю "Хай-Тек-Буд", у межах суми позовних вимог на загальну суму 2 091 272,24 грн; 
- накласти арешт на нерухоме майно, яке належить Товариству з обмеженою відповідальністю "Хай-Тек-Буд", у межах суми позову 2 091 272, 24 грн, лише в межах різниці між сумою ціни позову та арештованих грошових коштів у разі їх недостатності.
Ухвалою суду від 15.08.2025 заяву Заступника керівника Пересипської окружної прокуратури міста Одеси про забезпечення позову №2-1276/25 від 12.08.2025 по справі №916/3216/25 задоволено, накладено арешт на нерухоме майно та грошові кошти Товариства з обмеженою відповідальністю "Хай-Тек-Буд", як в національній валюті (гривня), так і в іноземній валюті, що містяться на відкритих рахунках у банківських або інших фінансово-кредитних установах, у тому числі інших держав, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення ухвали про забезпечення позову та належать ТОВ "Хай-Тек-Буд" (код ЄДРПОУ 37947213), в межах суми позову в розмірі 2 091 272,24 грн, а також накладено арешт на нерухоме майно, яке належить Товариству з обмеженою відповідальністю "Хай-Тек-Буд", в межах суми позову 2 091 272,24 грн в межах різниці між сумою ціни позову та арештованих грошових коштів у разі їх недостатності. 
Ухвалою суду від 18.08.2025 позовну заяву Заступника керівника Пересипської окружної прокуратури міста Одеси за вх.№3302/25 від 12.08.2025 залишено без руху та встановлено прокурору десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом: зазначення належного місцезнаходження відповідача; зазначення відомостей про наявність або відсутність у позивача та відповідача електронних кабінетів; надання до суду договору про спільну діяльність №94/ДСД від 11.02.2016 з додатками, додаткової угоди №1 від 01.06.2019 до договору про спільну діяльність №94/ДСД від 11.02.2016 та акту розподілу результатів спільної діяльності від 01.04.2024.
Ухвала суду від 18.08.2025 була надіслана прокуратурі в її електронний кабінет та доставлена 18.08.2025 о 20:23, про що свідчить довідка про доставку електронного листа.
22.08.2025 до суду від прокурора надійшла заява про усунення недоліків, в якій останній, на виконання вимог вищевказаної ухвали суду, зазначені недоліки усунув.
Ухвалою від 27.08.2025 суд відкрив провадження у справі № 916/3216/25 за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання на "24" вересня 2025 р. об 11:00.
Даною ухвалою судом було залучено Управління капітального будівництва Одеської міської ради до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача, та Комунальне підприємство "Міське капітальне будівництво" до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача. 
16.09.2025 до суду від Комунального підприємства "Міське капітальне будівництво" надійшли пояснення третьої особи щодо позову. 
В підготовче засідання 24.09.2025 з`явилися прокурор, представники позивача та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача. Відповідач та третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача в судове засідання не з`явилися.
Судом було з`ясовано думку прокурора та представників позивача та третьої особи щодо відкладення підготовчого засідання. Прокурор, представники позивача та третьої особи щодо відкладення підготовчого засідання не заперечували.
Ухвалою від 24.09.2025 суд відклав підготовче засідання при розгляді справи №916/3216/25 на "20" жовтня 2025 р. о 14:00.
20.10.2025 в підготовче засідання з`явились прокурор та представник позивача. Інші учасники справи в судове засідання не з`явились.
Ухвалою суду від 20.10.2025 суд продовжив строк підготовчого провадження та відклав підготовче засідання на "17" листопада 2025 р. о 12:00.
17.11.2025 в підготовче засідання з`явились прокуратура та представник позивача. Відповідач та треті особи в підготовче засідання не з`явились, водночас про дату, час та місце підготовчого засідання були повідомлені шляхом направлення ухвали до електронних кабінетів.
Судом було з`ясовано думку прокуратури та представника позивача щодо закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті. Сторони проти наведеного не заперечували. 
Ухвалою від 17.11.2025 суд закрив підготовче провадження та призначив розгляд справи по суті на "01" грудня 2025 р. о 12:00.
01.12.2025 в судове засідання з`явились прокурор та представник позивача. Інші учасники справи в судове засідання не з`явились. Про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином.
В судовому засіданні суд зазначив, що деякі документи, наявні в матеріалах справи, складені російською мовою, та з`ясував у прокуратури можливість перекладу вказаних документів на українську мову.
Прокурор просив суд надати час для здійснення перекладу.
Враховуючи вищенаведене, суд оголосив перерву в судовому засіданні при розгляді справи №916/3216/25 до "22" грудня 2025 р. об 11:30, без складання окремого процесуального документу. 
22.12.2025 перед судовим засіданням до суду від прокуратури надійшло клопотання про долучення доказів та клопотання про стягнення судових витрат, у якому прокурор зазначив, що 09.12.2025 Одеською обласною прокуратурою було укладено договір № 154 щодо надання послуг з письмового перекладу з ФОП Калюжна Ірина Андріївна.
Згідно з актом наданих послуг № 465 від 12.12.2025 ФОП Калюжна Ірина Андріївна здійснила надання послуг з письмового перекладу документів з російської мови на українську мову, кількість документів склала 45 сторінок. Вартість послуг склала 7 425 грн.
Відтак, прокурор просить суд стягнути з відповідача на користь Одеської обласної прокуратури вказані витрати за переклад документів з російської мови на українську мову.
22.12.2025 в судове засідання з`явились прокурор та представник позивача. Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, водночас про розгляд справи були повідомлені належним чином, шляхом направлення ухвали суду до електронних кабінетів.
У судовому засіданні учасники справи у вступному слові виклали свої правові позиції у справі, а також судом були досліджені докази, наявні в матеріалах справи.
Суд оголосив перерву в судовому засіданні, без складання окремого процесуального документу, до 19.01.2026 о 14:30.
19.01.2026 до суду від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
19.01.2026 в судове засідання з`явились прокурор та представник позивача. Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, водночас про розгляд справи були повідомлені належним чином, шляхом направлення ухвали до електронних кабінетів.
Враховуючи оголошення в м. Одеса повітряної тривоги та з огляду на клопотання відповідача, суд відклав судове засідання на 02.02.2026 об 11:15, без складання окремого процесуального документу.
У судове засідання 02.02.2026 з`явився прокурор та позивач. Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися.
У судовому засіданні судом було оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

3. Позиція учасників справи.

3.1. Доводи Заступника керівника Пересипської окружної прокуратури міста Одеси.
На підставі декларації на початок будівельних робіт від 13.04.2016 № ОД 083161100483, виданої Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Комунальне підприємство "Міське капітальне будівництво" у період з 13.04.2016 по 27.09.2022 здійснило будівництво об`єкта "Двухсекційний 12-поверховий житловий будинок буд. № 55-А за адресою: м. Одеса, Суворовський район, житловий масив ім. Котовського, мкр. ІІІ-4-1". Згідно з Державним класифікатором будівель та споруд ДК 018-2000, об`єкт будівництва відноситься до будинків багатоквартирних підвищеної комфортності, індивідуальні – 1122.2. 
Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради 22.11.2022, на підставі акту готовності об`єкту до експлуатації від 10.11.2022, Комунальному підприємству "Міське капітальне будівництво" видано сертифікат № ОД083161100483, що засвідчує відповідність закінченого будівництвом об`єкта (черги, окремого пускового комплексу) проектній документації та підтверджує його готовність до експлуатації. 
Відповідно до зазначеного сертифікату, об`єкт будівництва має такі основні показники: найменування об`єкта згідно з проектом "Двухсекційний 12-поверховий житловий будинок буд. № 55-А за адресою: м. Одеса, Суворовський район, житловий масив ім. Котовського, мкр. ІІІ-4-1", дата початку будівництва – 13.04.2016, дата завершення будівництва – 27.09.2022, загальна площа квартир у будинку за результатами технічної інвентаризації за актом готовності становить 6 434,7 кв.м. У вказаному сертифікаті також наявна інформація про укладення договору про спільну діяльність (просте товариство) №94/ДСД від 11.02.2016 із генеральним підрядником ТОВ "Хай-Тек-Буд". 
Відповідно до п.3.4 вказаного договору (в редакції додаткової угоди №1 від 01.06.2019) розміри вкладів учасників у спільну діяльність за узгодженням сторін складають: для Учасника 1 (КП "МКБ") – 20,2 %, для учасника 2 (ТОВ "Хай-Тек-Буд") – 79, 8 %. 
Згідно з п.4.3.1, п.4.3.2 договору (в редакції додаткової угоди №1 від 01.06.2019) Учаснику 1 у спільній власності належить частка у розмірі 20,2 % від загальної площі квартир, а також чистий прибуток, отриманий в результаті реалізації 20,2 % площі квартир Об`єкта"; Учаснику 2 у спільній власності належить 79,8 % від загальної площі квартир та 100 % від площі нежитлових приміщень, а також а також чистий прибуток, отриманий в результаті реалізації 79,8 % площі квартир та 100% від площі нежитлових приміщень.
Відповідно до додатку № 2 до договору про спільну діяльність (просте товариство) №94/ДСД від 11.02.2016 – Протокол розподілу загальної площі квартир та нежитлових приміщень житлового будинку № 55-А (буд.) з вбудованими приміщеннями суспільного призначення, розташованого за адресою: сел. Котовського мкр. ІІІ-4-1 в м. Одесі, визначено, що загальна площа квартир у будинку складає 6 285,73 кв.м, які розподілено наступним чином: 
- Учасник 1 КП "МКБ" - 1 271, 79 кв.м., що складає 20,2 % житла; 
- Учасник 2 ТОВ "ХАЙ-ТЕК-БУД" - 5 013, 94 кв.м., що складає 79,8% житла та 547,95 кв.м. площі нежитлових приміщень, що складає 100 % нежитлових приміщень, а також приміщення домоуправління 60,0 кв.м., приміщення для роботи з дітьми 58,7 кв.м. 
На підставі акту розподілу результатів спільної діяльності від 01.04.2024 за договором № 94/ДСД від 11.02.20216 сторони підтвердили досягнення мети з будівництва об`єкта.
Відповідно до п.10.8 договору ТОВ "Хай-Тек-Буд" згідно діючого законодавства України приймає пайову участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Одеси шляхом укладення договору про пайову участь з виконавчим комітетом Одеської міської ради за рахунок коштів сумісної діяльності. 
При цьому, станом на дату початку будівництва об`єкту була чинною ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (виключено на підставі Закону № 132-IX від 20.09.2019 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні"), відповідно до якої замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту.
Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягала у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. 
Таким чином, оскільки відповідачем договір про пайову участь з Одеською міською радою не укладався, а будівництво об`єкту розпочато 13.04.2016, у відповідача (як у особи, якій замовником будівництва було делеговано обов`язок укласти договір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту та забудовника) виник обов`язок, ураховуючи вимоги підпункту 3, 4 абзацу 2, пункту 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 132-ІХ, упродовж 10 днів після 01.01.2020 звернутися до Одеської міської ради із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва та після отримання розрахунку пайової участі щодо об`єкта будівництва сплатити її до прийняття відповідного об`єкта будівництва в експлуатацію.
Натомість, у пункті 12 акту готовності об`єкту до експлуатації від 10.11.2022 зазначено, що на підставі п. 13 розділу І Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні", пайова участь не сплачується. 
Відповідно до сертифікату № ОД 122221111369 що засвідчує відповідність закінченого будівництвом об`єкта проектній документації та підтверджує його готовність до експлуатації від 22.11.2022, інформація про сплату коштів пайової участі відсутня. 
При цьому, відповідно до інформації Управління капітального будівництва Одеської міської ради від 11.03.2025 № 02-03/90 та від 15.07.2025 № 02-03/451 окружну прокуратуру повідомлено, що пайова участь не сплачувалась.
Щодо розрахунку суми пайової участі прокурор зазначає, що згідно із сертифікатом №ОД 122221111369 та п. 6.1 акту готовності об`єкту до експлуатації від 10.11.2022 загальна площа квартир за результатами технічної інвентаризації житлового будинку "Двухсекційний 12-поверховий житловий будинок буд. № 55-А за адресою: м. Одеса, Суворовський район, житловий масив ім. Котовського, мкр. ІІІ-4-1", складає 6 434,7 м2. 
При цьому, станом на дату початку будівництва об`єкту діяло рішення Одеської міської ради від 16.12.2015 № 12-VII "Про утворення комісії з визначення пайової участі замовника у розвитку інфраструктури міста Одеси та затвердження Положення про неї" зі змінами та доповненнями та рішення Виконавчого комітету Одеської міської ради № 339 від 27.11.2014 "Про затвердження методики визначення пайової участі замовників у створені та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Одеси".
Відповідно до п. 1.18 Методики визначення пайової участі замовників у створенні та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Одеси, у разі якщо замовником будівництва є комунальне підприємство, засновником якого 100% виступає Одеська міська рада, обов`язок щодо сплати пайової участі покладається на інвестора (генерального підрядника) будівництва пропорційно його частці в будівництві. У цьому разі розмір Пайової участі визначається Комісією та підлягає перерахуванню до бюджету м. Одеси безпосереднім інвестором (генеральним підрядником) будівництва.
При цьому, засновником Комунального підприємства "Міське капітальне будівництво" є Одеська міська рада.
Таким чином, враховуючи наведені вище положення та п.4.3.2, п.10.8 договору, прокурор зазначає, що ТОВ "Хай-Тек-Буд" зобов`язаний сплатити кошти пайової участі за 79,8 % від загальної площі квартир у будинку, а саме за 5 134,89 кв.м. (79,8 % від 6 434,7 кв.м.).
Згідно з підпунктом 1 пункту 2 Прикінцевих те перехідних положень Закону № 132-ІХ, розмір пайової участі для житлових будинків становить 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування.
Наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 16.12.2020 № 311 "Про затвердження показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України (розраховані станом на 01 січня 2022 року)", вартість 1 м2 загальної площі квартир будинку (з урахуванням ПДВ) станом на момент введення об`єкта в експлуатацію 22.11.2022 по Одеській області складає 15 331 грн/м2. 
Управлінням капітального будівництва Одеської міської ради листом від 11.03.2025 № 02-03/90 надано розрахунок розміру пайової участі за вказаним об`єктом, яка складає 3 180 998,53 грн: 10 374, 40 м2 (загальна площа будівлі) х 15 331 грн/м2 (вартість спорудження житла по Одеській області) х 2% (ставка розміру пайової участі для житлових будинків). 
Однак, з урахування того, що відповідно до підпункту 1 пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 132-ІХ розмір пайової участі розраховується відповідно до показників опосередкованої вартості спорудження житла, які встановлюються для вартості 1 кв.м. загальної площі квартир будинку та на підставі розділу 4 договору про спільну діяльність № 94/ДСД від 11.02.2016, прокуратурою самостійно здійснено розрахунок пайової участі, згідно з яким розмір пайової участі за вказаним об`єктом складає 1 574 459, 97 грн: 5 134, 89 м2 (79, 8 % від загальної площі квартир будинку) х 15 331 грн/м2 (вартість спорудження житла по Одеській області) х 2% (ставка розміру пайової участі для житлових будинків).
Прокурором також заявлені позовні вимоги щодо стягнення з відповідача 120 737, 35 грн – 3 % річних, 396 074,92 грн – інфляційних втрат на підставі ч. 2 ст. 625 ЦК України з моменту засвідчення готовності об`єкта до експлуатації, тобто з 22.11.2022.
Обґрунтовуючи наявність підстави для представництво інтересів держави в особі Одеської міської ради, прокурор зазначає, що вищевказані порушення містобудівного та бюджетного законодавства у вигляді несплати коштів пайової участі забудовником - ТОВ "Хай-Тек-Буд" зумовлюють ненадходження до Одеської міської ради коштів пайової участі, що призводить до заподіяння матеріальної шкоди (збитків) бюджету ради у виді упущеної вигоди.
При цьому, окружною прокуратурою на адресу Одеської міської ради направлено лист від 10.01.2025 № 53-186вих-25 щодо вжиття заходів до стягнення з ТОВ "Хай-Тек-Буд" коштів пайової участі в розвитку інфраструктури населеного пункту. 
Разом з тим, листом Управління капітального будівництва Одеської міської ради від 11.03.2025 № 02-03/90 на запит прокурора повідомлено, що ТОВ "Хай-Тек-Буд" договір про пайову участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Одеси не укладався та пайова участь не сплачувалась. 
Також повідомлено, що на адресу Юридичного департаменту Одеської міської ради надані матеріали для проведення позовної роботи, оскільки до компетенції Управління капітального будівництва Одеської міської ради не входять повноваження щодо здійснення позовної роботи зі стягнення коштів пайової участі. 
Однак, як вбачається з інформації, викладеної у листі Юридичного департаменту Одеської міської ради, позовна робота щодо вищевказаного замовника будівництва на даний момент не проводилась. При цьому, Одеська міська рада самоусунулась від вжиття відповідних заходів реагування з метою захисту порушених інтересів держави, переадресувавши лист прокуратури на розгляд свого структурного підрозділу та виконавчого органу – Управління капітального будівництва Одеської міської ради. 
Як зазначає прокурор, викладені обставини свідчать про те, що уповноважений орган та його виконавчий орган, будучи обізнаними із фактом несплати відповідачем коштів пайової участі, ігнорують зазначені очевидні порушення та продовжують не здійснювати захисту її порушених інтересів, що свідчить про невиконання Одеською міською радою, яка у відповідності з вимогами ст.2, 64, 71 Бюджетного кодексу України є отримувачем коштів пайової участі, своїх повноважень із захисту інтересів держави та є підставою для звернення прокурора з відповідним позовом до суду.

3.2. Доводи Одеської міської ради.
Позивачем не було викладено правову позицію по справі у письмовій формі, натомість, у судових засіданнях позивач підтримав позовні вимоги у повному обсязі та просив суд задовольнити останні.

3.3. Доводи Комунального підприємства "Міське капітальне будівництво".
11.02.2016 між Комунальним підприємством та Товариством з обмеженою відповідальністю "Хай-Тек-Буд" було укладено договір про спільну діяльність (просте товариство) №94/ДСД, предметом якого є будівництво та введення в експлуатацію 2-х секційного 12-поверхового житлового буд.№55а з вбудованими приміщеннями громадського призначення з інженерними мережами, розташованого за адресою: м. Одеса, житловий масив ім. Котовського, мкр. ІІІ-4-1. 
На момент укладення договору діяла ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" відповідно до якої замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інфраструктури населеного пункту. 
Відповідно до п.1.18 Методики визначення пайової участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Одеси (у новій редакції), затвердженої рішенням Одеської міської ради №339 від 27.11.2014 у разі, якщо замовником будівництва є комунальне підприємство, засновником якого 100 % виступає Одеська міська рада, обов`язок щодо сплати пайової участі покладається на інвестора (генерального підрядника) будівництва пропорційного його частці в будівництві, при цьому перерахування до бюджету м. Одеси здійснюється безпосередньо інвестором (генеральним підрядником) будівництва. 
Засновником Комунального підприємства є Одеська міська рада.
Відповідно до п.10.8 договору, Учасник 2 (ТОВ "Хай-Тек-Буд") приймає пайову участь в розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Одеси шляхом укладення договору про пайову участь з виконавчим комітетом Одеської міської ради.
Окрім того, п.3.2.2. договору права замовника будівництва були передані Комунальним підприємством як вклад у спільну діяльність. При цьому, саме на ТОВ "Хай-Тек-Буд" було покладено обов`язок укладання договорів про фінансування будівництва, підрядних робіт, договору на розробку проектної документації, інших договорів необхідних для будівництва об`єкту, тобто, практично усі повноваження замовника будівництва.
Таким чином, третя особа зазначає, що у неї були відсутні правові підстави для укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Одеси, а обов`язок щодо укладення такого договору та фінансові зобов`язання по сплаті пайової участі покладався на ТОВ "Хай-Тек-Буд".

4. Фактичні обставини, встановлені судом.
Як встановлено судом, 19.06.2015 між КП "Міське капітальне будівництво" та ТОВ "Хай-Тек-Буд" укладено договір про співпрацю (а.с.207-208).
11.02.2016 між КП "Міське капітальне будівництво" та ТОВ "Хай-Тек-Буд" укладено договір про спільну діяльність (просте товариство) № 94/ДСД (а.с.211-215), згідно з яким терміни, що використовуються у вказаному договорі мають наступні значення: 
Учасник 1 – КП "Міське капітальне будівництво", що діє в якості юридичної особи на підставі Статуту, затвердженого рішенням Одеської міської ради № 4628-VI від 13.02.2014 та на підставі діючого законодавства України, є платником податку на дохід на загальних підставах, відповідно до Податкового кодексу України. 
Учасник 2 – ТОВ "Хай-Тек-Буд", що діє на підставі Статуту, є платником податку на дохід на загальних підставах, відповідно до Податкового кодексу України. 
Об`єкт - 2-х секційний 12-ти поверховий житловий будинок № 55а (буд.) із вбудованими приміщеннями суспільного призначення з інженерними мережами, розташованого за адресою: сел. Котовського мкр. ІІІ-4-1 в м. Одесі. 
Відповідно до п.2.1 договору його предметом є зобов`язання учасників шляхом об`єднання вкладів, що належать учасникам на відповідних правових підставах, спільно діяти для досягнення спільної мети будівництва та введення в експлуатацію 2-х секційного 12-ти поверхового житлового будинку № 55а (буд.) із вбудованими приміщеннями громадського призначення з інженерними мережами, що знаходиться за адресою: сел. Котовського, мікрорайон ІІІ-4-1 у м. Одесі, а також отримання прибутку від реалізації об`єкта. 
Згідно із п. 3.1 договору для реалізації завдань спільної діяльності учасники здійснюють внески у вигляді грошових коштів, прав на забудову земельної ділянки, професійні та інші знання, а також ділову репутацію та ділові зв`язки. 
Згідно з п.3.2 внеском Учасника 1 у спільну діяльність є: майнове право (право користування) на земельну ділянку площею 0, 7815 га, що знаходиться за адресою: мкр.ІІІ-4-1 ж/р Котовського в м. Одесі, відведену під будівництво об`єкту; права замовника будівництва об`єкта (забудовника); організаційні заходи щодо виконання заходів, передбачених пунктом 2.1 та інші заходи, спрямовані на виконання цього договору; професійні знання, ділова репутація та ділові зв`язки; сукупність практичних дій з організації фінансування та фінансування будівництва об`єкту, в обсязі, визначеному цим договором, які передбачені п.3.2.5 договору. 
Відповідно до п.3.3 внеском Учасника-2 у спільну діяльність є: сукупність практичних дій з організації здійснення будівельних робіт із спорудження об`єкта, а також професійні знання, ділова репутація та ділові зв`язки; сукупність практичних дій з організації фінансування та фінансування будівництва об`єкту, в обсязі, визначеному цим договором, які передбачені п.3.3.2 договору.
Відповідно до п.3.4. договору розміри внесків Учасників в спільну діяльність за погодженням сторін складають: для Учасника 1 (КП "МКБ") – 20 %, для Учасника 2 (ТОВ "Хай-Тек-Буд") - 80 %. 
Розділом 4 договору визначений розподіл часток від спільної діяльності. 
Розділом 10 договору визначений порядок розподілу результатів спільної діяльності. 
Так, відповідно до п.10.8 вказаного договору ТОВ "Хай-Тек-Буд" відповідно до чинного законодавства України бере пайову участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Одеси шляхом укладення договору пайової участі з виконавчий комітетом Одеської міської ради за рахунок коштів спільної діяльності.
Відповідно до Додатку №2 до договору про спільну діяльність (просте товариство) №94/ДСД від 11.02.2016 – Протокол розподілу загальної площі квартир та нежитлових приміщень житлового будинку № 55-А (буд.) з вбудованими приміщеннями суспільного призначення, розташованого за адресою: сел. Котовського мкр. ІІІ-4-1 в м. Одесі від 01.06.2016 (а.с.221), загальна площа квартир у будинку складає 6 285,73 кв.м., які розподілено наступним чином: 
- Учасник 1 КП "МКБ" - 1 271,79 кв.м., що складає 20, 2 % житла; 
- Учасник 2 ТОВ "Хай-Тек-Буд" - 5 013,94 кв.м., що складає 79,8 % житла та 547,95 кв.м. площі нежитлових приміщень, що складає 100 % нежитлових приміщень, а також приміщення домоуправління 60,0 кв.м, приміщення для роботи з дітьми 58,7 кв.м. 
Додатковою угодою №1 від 01.06.2019 (а.с.205) до договору про спільну діяльність №94/ДСД від 11.02.2016 внесені зміни в п.3.4 розділу 3 "Внески учасників" та вирішено викласти його у наступній редакції: "3.4. Розміри внесків Учасників у Спільну діяльність за за домовленістю сторін становлять: для Учасника 1 (КП "МКБ") – 20, 2 %, для учасника 2 (ТОВ "Хай-Тек-Буд") – 79,8 %". 
Крім того, додатковою угодою № 1 від 01.06.2019 внесені зміни до розділу 4 договору "Спільне майно учасників та розподіл часток спільної діяльності": 
- п.п.4.3.1 розділу викладено у наступній редакції: "4.3.1. Учасник 1 у спільному майні володіє часткою у розмірі 20,2 % від загальної площі квартир, а також йому належить чистий прибуток, отриманий в результаті продажу 20, 2 % площі квартир об`єкта"; 
- п.п.4.3.2 розділу викладено в наступній редакції: "4.3.2. Учасник 2 у спільному майні володіє часткою у розмірі 79,8 % від загальної площі квартир та 100 % від площі нежитлових приміщень, а також чистим прибутком, отриманим в результаті реалізації 79,8 % площі квартир та 100% від площі нежитлових приміщень". 
Додатковою угодою № 1 від 01.06.2019 також внесені зміни в розділ 5 договору "Розподіл прав та обов`язків між учасниками": 
- п.п.5.1.1. пункту 5.1 "Учасник 1 зобов`язується" розділу викладено у наступній редакції: "5.1.1. Забезпечити фінансування будівництва об`єкта в обсязі 20,2 % від загальної площі квартир"; 
- п.п.5.3.1 пункту 5.3 "Учасник 2 зобов`язується" розділ у викладено у наступній редакції: "5.3.1. Забезпечити фінансування будівництва об`єкта в обсязі 79,8 % від загальної площі квартир та 100 % від площі нежитлових приміщень". 
Також, внесені зміни у розділ 10 Договору "особливі умови", а саме, п.п.10.3.1 розділу викладено у наступній редакції: "10.3.1 Учасник 1 отримує чистий прибуток за результатами Спільної діяльності з продажу 20,2% квартир об`єкта"; п.п.10.3.2 розділу викладено у наступній редакції: "10.3.2 Учасник 2 отримує чистий прибуток від результатів Спільної діяльності з продажу 79,8% квартир об`єкта та 100% від площі нежитлових приміщень об`єкта". 
30.03.2021 між сторонами було укладено додаткову угоду №2 до договору про спільну діяльність №94/ДСД від 11.02.2016 (а.с.42), якою п.10.4 та п.10.4.1 договору викладені в новій редакції. Всі інші пункти договору залишено без змін.
Актом розподілу результатів Спільної діяльності від 01.04.2024 за договором № 94/ДСД від 11.02.2016 (а.с.43) сторони підтвердили досягнення мети з будівництва об`єкта, яка згідно з п.2.1 договору про спільну діяльність № 94/ДСД від 11.02.2016 полягає в будівництві та введені в експлуатацію 2х-секційного 12 ти-поверховго житлового будинку № 55-А (буд) із вбудованими приміщеннями громадського призначення з інженерними мережами за адресою: сел. Котовського, мкр. ІІІ-4-1 у м. Одесі, а також отримання прибутку від реалізації Об`єкта. 
Вказаним актом визначено, що згідно результатів ДСД за період з 11.02.2016 по 30.04.2023 (включно) дохід від інвесторів був розподілений згідно умов п.п.4.3.1, 4.3.2, 10.4, 10.4.1 договору про спільну діяльність № 94/ДСД від 11.02.2016.
Як встановлено судом, на підставі декларації на початок будівельних робіт від 13.04.2016 № ОД 083161100483, виданої Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради замовнику Комунальному підприємству "Міське капітальне будівництво", у квітні 2016 року розпочато будівництво об`єкта "Двухсекційний 12-поверховий житловий будинок буд. № 55-А за адресою: м. Одеса, Суворовський район, житловий масив ім. Котовського, мкр. ІІІ-4-1" (генеральний підрядник – ТОВ "Хай-Тек-Буд") (а.с.12-14).
Відповідно до акту готовності об`єкта до експлуатації №ACO1:2530-3216-3704-9390 від 10.11.2022 (а.с.15-18) у вересні 2022 року було закінчено будівництво об`єкта "Двухсекційний 12-поверховий житловий будинок буд. № 55-А за адресою: м. Одеса, Суворовський район, житловий масив ім. Котовського, мкр. ІІІ-4-1", вид будівництва: нове; місцерозташування об`єкта згідно з документом, що дає право на виконання будівельних робіт: м. Одеса (станом на 01.01.2021), житловий масив ім. Котовського, мкр. ІІІ-4-1". Будівництво здійснено генеральним підрядником - ТОВ "Хай-Тек-Буд" та субпідрядником – ТОВ ""Югмонтаж-СК".
Житловий будинок має, зокрема, такі показники: площа житлового будинку - 10 209,8 кв.м. (за результатами технічної інвентаризації); загальна площа квартир - 6 434,7 кв.м.; загальна житлова площа приміщень (квартир) - 3 139,5 кв.м.
Згідно з Державним класифікатором будівель та споруд ДК 018-2000, об`єкт будівництва відноситься до будинків багатоквартирних підвищеної комфортності, індивідуальні – код 1122.2. 
З акту також вбачається, що пайова участь не сплачена на підставі пункту 13 розділу І Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" №132-IХ від 20.09.2019.
В подальшому, Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на підставі акту №ACO1:2530-3216-3704-9390 готовності об`єкта до експлуатації 22.11.2022 видано сертифікат №ОД122221111369 (а.с.19-20), яким засвідчено відповідність закінченого будівництвом об`єкта (черги, окремого пускового комплексу) проектній документації та підтверджено його готовність до експлуатації.
Відомості щодо видачі сертифікату №ОД122221111369 оприлюднено в Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва (а.с.21-24).
При цьому, з відомостей вбачається, що датою початку будівництва є 13.04.2016; датою завершення будівництва – 27.09.2022; строком введення об`єкта (черги, окремого пускового комплексу) в експлуатацію – 11.11.2022.
У матеріалах справи також наявне рішення виконавчого комітету Одеської міської ради № 339 від 27.11.2014 "Про затвердження методики визначення пайової участі замовників у створені та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Одеси" (а.с.45-56).
Відповідно до п.1.18 Методики визначення пайової участі замовників у створені та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Одеси, у разі якщо замовником будівництва є комунальне підприємство, засновником якого 100% виступає Одеська міська рада, обов`язок щодо сплати пайової участі покладається на інвестора (генерального підрядника) будівництва пропорційно його частці в будівництві. У цьому разі розмір Пайової участі визначається Комісією та підлягає перерахуванню до бюджету м. Одеси безпосереднім інвестором (генеральним підрядником) будівництва.
Окружною прокуратурою на адресу Одеської міської ради направлено лист від 10.01.2025 № 53-186вих-25 щодо вжиття заходів до стягнення з ТОВ "Хай-Тек-Буд" коштів пайової участі в розвитку інфраструктури населеного пункту (а.с.70-73). 
Разом з тим, листом Управління капітального будівництва Одеської міської ради від 11.03.2025 № 02-03/90 (а.с.74-75) на запит прокурора повідомлено, що ТОВ "Хай-Тек-Буд" договір про пайову участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Одеси не укладався та пайова участь не сплачувалась. 
Управління також надало розрахунок розміру пайової участі за вказаним об`єктом, яка складає 3 180 998,53 грн: 10 374, 40 м2 (загальна площа будівлі) х 15 331 грн/м2 (вартість спорудження житла по Одеській області) х 2% (ставка розміру пайової участі для житлових будинків). 
Також Управлінням повідомлено, що на адресу Юридичного департаменту Одеської міської ради надані матеріали для проведення позовної роботи, оскільки до компетенції Управління капітального будівництва Одеської міської ради не входять повноваження щодо здійснення позовної роботи зі стягнення коштів пайової участі. Позовна робота не проводилася.
Крім того, Окружною прокуратурою на адресу виконавчого комітету Одеської міської ради направлено лист від 27.06.2025 №53-4883вих-25 щодо того, чи сплачено ТОВ "Хай-Тек-Буд" кошти пайової участі в розвитку інфраструктури населеного пункту, а також того, чи укладався договір пайової участі між виконавчим комітетом Одеської міської ради та ТОВ "Хай-Тек-Буд" (а.с.76-78).
У відповідь на вказаний запит Управління капітального будівництва Одеської міської ради за дорученням Одеської міської ради листом від 15.07.2025 повідомило, що договір пайової участі не укладався, кошти пайової участі сплачено ТОВ "Хай-Тек-Буд" не сплачено (а.с.79).
Крім того, у відповідь на запит прокуратури Комунальне підприємство "Міське капітальне будівництво" листом від 14.07.2025 також повідомило, що у комунального підприємства були відсутні правові підстави для укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Одеси, а обов`язок щодо укладення такого договору та фінансові зобов`язання по сплаті пайової участі покладався на ТОВ "Хай-Тек-Буд", натомість, договір не укладено, кошти пайової участі не сплачено (а.с.79-81).
У матеріалах справи також наявне повідомлення від 27.06.2025 в порядку ч.4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру", направлене на адресу Одеської міської ради (а.с.82).
Прокурором на підтвердження понесених витрат за переклад документів з російської мови на українську мову надано суду договір № 154 щодо надання послуг з письмового перекладу, укладений між Одеською обласною прокуратурою (Замовник) та ФОП Калюжною Іриною Андріївною (Виконавець) (а.с.229-230), згідно з п.1.1 якого замовник доручає, а виконавець зобов`язується в порядку та на умовах цього договору надати послуги письмового перекладу документів. Загальна вартість послуг за договором становить 7 425 грн (п.2.1 договору).
Згідно з актом наданих послуг № 465 від 12.12.2025 ФОП Калюжна Ірина Андріївна здійснила надання послуг з письмового перекладу документів з російської мови на українську мову, кількість документів склала 45 сторінок. Вартість послуг склала 7 425 грн (а.с.231).

5. Позиція суду.
5.1. Щодо підстав звернення прокурора з позовом до суду.
Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Частиною четвертою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.
Відповідно до частини четвертої статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції в спірних правовідносинах.
Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу (частина четверта статті 23 Закону України "Про прокуратуру").
Системне тлумачення положень статті 53 ГПК України та статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво у суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах (висновок викладений у постановах Верховного Суду від 31.10.2019 у справі № 923/35/19, від 23.07.2020 у справі № 925/383/18).
Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.
Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва, суд не повинен установлювати саме протиправність бездіяльності компетентного органу чи його посадової особи. Частиною сьомою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що в разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження. Відтак, питання про те, чи була бездіяльність компетентного органу протиправною та які її причини, суд буде встановлювати за результатами притягнення відповідних осіб до відповідальності. Господарсько-правовий спір між компетентним органом, в особі якого позов подано прокурором в інтересах держави, та відповідачем не є спором між прокурором і відповідним органом, а також не є тим процесом, у якому розглядається обвинувачення прокурором посадових осіб відповідного органу у протиправній бездіяльності.
Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим (аналогічні висновки викладено у пунктах 38-40, 42, 43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18).
Отже, прокурор, звертаючись до суду в інтересах держави, має визначити компетентний орган та довести у чому полягає невжиття компетентним органом заходів для захисту порушених прав, які підлягають захисту у спосіб, який обрав прокурор, і зокрема, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.
Так при зверненні до суду з відповідним позовом прокурором зазначено позивачем Одеську міську раду.
Заявляючи позов в інтересах Одеської міської ради, прокурор зазначає, що остання виступає в якості суб`єкта владних повноважень, приймає участь у формуванні бюджету та забезпечує його виконання, а також зобов`язана забезпечити раціональне та максимально ефективне використання бюджетних коштів, приймає рішення про використання виділених коштів, контролює належне і своєчасне відшкодування шкоди, заподіяній державі.
Також прокурор вказує на те, що вищевказані порушення містобудівного та бюджетного законодавства у вигляді несплати коштів пайової участі забудовником - ТОВ "Хай-Тек-Буд" зумовлюють ненадходження до Одеської міської ради коштів пайової участі, що призводить до заподіяння матеріальної шкоди (збитків) бюджету ради у виді упущеної вигоди.
Суд враховує, що у постанові Верховного Суду від 08.02.2019 у справі №915/20/18 суд касаційної інстанції зазначив, що інтереси держави полягають не тільки у захисті прав державних органів влади чи тих, які відносяться до їх компетенції, а також й у захисті прав та свобод місцевого самоврядування, яке не має загальнодержавного характеру, але спрямоване на виконання функцій держави на конкретній території та реалізуються у визначеному законом порядку та способі, який відноситься до їх відання. Органи місцевого самоврядування є рівними за статусом носіями державної влади, як і державні органи (пункт 7. 23). Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 13.02.2019 у справі № 914/225/18.
Як встановлено судом, прокуратурою на адресу Одеської міської ради було направлено лист від 10.01.2025 № 53-186вих-25 щодо вжиття заходів до стягнення з ТОВ "Хай-Тек-Буд" коштів пайової участі в розвитку інфраструктури населеного пункту (а.с.70-73). 
Разом з тим, листом Управління капітального будівництва Одеської міської ради від 11.03.2025 № 02-03/90 (а.с.74-75) за дорученням Одеської міської ради на запит прокурора повідомлено, що ТОВ "Хай-Тек-Буд" договір про пайову участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Одеси не укладався та пайова участь не сплачувалась. 
Також Управлінням повідомлено, що на адресу Юридичного департаменту Одеської міської ради надані матеріали для проведення позовної роботи, оскільки до компетенції Управління капітального будівництва Одеської міської ради не входять повноваження щодо здійснення позовної роботи зі стягнення коштів пайової участі. Позовна робота не проводилася.
Матеріалами справи також підтверджується, що прокуратура звернулася до позивача із повідомленням від 27.06.2025 в порядку ч.4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" (а.с.82) про намір звернутися до суду із позовом про стягнення безпідставно утриманих коштів, інфляційних втрат та 3% річних.
З урахуванням наведеного, суд доходить висновку про підтвердження прокурором підстав для представництва інтересів держави, а наявність або відсутність порушених прав позивача має встановлюватися судом під час розгляду справи по суті.

5.2. Щодо суті спору.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.
Згідно з ч.3 ст. 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства.
Відповідно до ст. 15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Господарський суд зазначає, що правові та організаційні основи містобудівної діяльності в Україні визначені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Відповідно до статті 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", замовником будівництва визначається фізична або юридична особа, яка має намір забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.
Частиною першою статті 2 цього Закону вказано, що плануванням і забудовою територій є діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, розроблення містобудівної та проектної документації, будівництво об`єктів; реконструкцію існуючої забудови та територій; створення та розвиток інженерно-транспортної інфраструктури.
Так, судом встановлено, що на підставі декларації на початок будівельних робіт від 13.04.2016 № ОД 083161100483, виданої Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради замовнику Комунальному підприємству "Міське капітальне будівництво", у квітні 2016 року розпочато будівництво об`єкта "Двухсекційний 12-поверховий житловий будинок буд. № 55-А за адресою: м. Одеса, Суворовський район, житловий масив ім. Котовського, мкр. ІІІ-4-1" (генеральний підрядник – ТОВ "Хай-Тек-Буд") (а.с.12-14).
Відповідно до акту готовності об`єкта до експлуатації №ACO1:2530-3216-3704-9390 від 10.11.2022 (а.с.15-18) у вересні 2022 року було закінчено будівництво об`єкта "Двухсекційний 12-поверховий житловий будинок буд. № 55-А за адресою: м. Одеса, Суворовський район, житловий масив ім. Котовського, мкр. ІІІ-4-1", вид будівництва: нове; місцерозташування об`єкта згідно з документом, що дає право на виконання будівельних робіт: м. Одеса (станом на 01.01.2021), житловий масив ім. Котовського, мкр. ІІІ-4-1". Будівництво здійснено генеральним підрядником - ТОВ "Хай-Тек-Буд" та субпідрядником – ТОВ "Югмонтаж-СК".
Житловий будинок має, зокрема, такі показники: площа житлового будинку - 10 209,8 кв.м. (за результатами технічної інвентаризації); загальна площа квартир - 6 434,7 кв.м.; загальна житлова площа приміщень (квартир) - 3 139,5 кв.м.
В подальшому, Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на підставі акту №ACO1:2530-3216-3704-9390 готовності об`єкта до експлуатації 22.11.2022 видано сертифікат №ОД122221111369 (а.с.19-20), яким засвідчено відповідність закінченого будівництвом об`єкта (черги, окремого пускового комплексу) проектній документації та підтверджено його готовність до експлуатації.
Відомості щодо видачі сертифікату №ОД122221111369 оприлюднено в Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва (а.с.21-24).
При цьому, з відомостей вбачається, що датою початку будівництва є 13.04.2016; датою завершення будівництва – 27.09.2022; строком введення об`єкта (черги, окремого пускового комплексу) в експлуатацію – 11.11.2022.
Відповідно до ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, що була чинною станом на дату початку будівництва об`єкту), замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, що полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.
Величина пайової участі (внеску) замовника у створенні інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування, відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі (внеску) замовника від загальної кошторисної вартості будівництва (реконструкції) об`єкта містобудування, визначеної згідно з державними будівельними нормами, без урахування витрат з придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх та позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій.
У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності.
Встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.
Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати:
1) 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд;
2) 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для житлових будинків.
Органам місцевого самоврядування забороняється вимагати від замовника будівництва надання будь-яких послуг, у тому числі здійснення будівництва об`єктів та передачі матеріальних або нематеріальних активів (зокрема житлових та нежитлових приміщень, у тому числі шляхом їх викупу), крім пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, передбаченої цією статтею, а також крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 30 цього Закону.
Розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками.
Частиною дев`ятою статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, що була чинною станом на дату початку будівництва об`єкту), було передбачено, що договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію.
Між тим, як було встановлено судом, між ТОВ "Хай-Тек-Буд" та Одеською міською радою (виконавчим комітетом останньої) договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Одеса укладено не було.
Разом із тим, за змістом зазначених норм, відсутність укладеного договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту не усуває зобов`язання забудовника сплатити визначені суми, таке зобов`язання повинно бути виконано до прийняття новозбудованого об`єкта в експлуатацію і спір у правовідносинах щодо сплати таких сум може виникнути лише щодо їх розміру.
Дана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 20.07.2022 у справі № 910/9548/21 та від 15.08.2024 у справі № 914/2145/23.
01.01.2020 набули чинності норми Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" від 20.09.2019 №132-IX (далі - Закон № 132-IX), якими з 01.01.2020 року було виключено статтю 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (Закон №3038-VI), яка регулювала пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту.
За змістом Закону №132-IX та Прикінцевих та перехідних положень до нього, з 01.01.2020 у замовників будівництва відсутній обов`язок укладати з органом місцевого самоврядування відповідний договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту. Дійсними та такими, що продовжують свою дію до моменту їх виконання, є лише договори про пайову участь, укладені до 01.01.2020.
Також установлено, що протягом 2020 року замовники будівництва на земельній ділянці у населеному пункті перераховують до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (далі - пайова участь) у такому розмірі та порядку:
1) розмір пайової участі становить (якщо менший розмір не встановлено рішенням органу місцевого самоврядування, чинним на день набрання чинності цим Законом):
для нежитлових будівель та споруд - 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта;
для житлових будинків - 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування.
Відповідно до статті 5 ЦК України, акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності. Акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом`якшує або скасовує цивільну відповідальність особи. Якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності.
Зовнішнім виразом зміни правового регулювання суспільних відносин є процес втрати чинності одними нормами та/або набуття чинності іншими.
Так, при набранні чинності новою нормою права передбачається розповсюдження дії цієї норми на майбутні права і обов`язки, а також на правові наслідки, які хоча й випливають із юридичних фактів, що виникли під час чинності попередньої норми права, проте настають після набрання чинності новою нормою права.
Водночас зміна правових норм і врегульованих ними суспільних відносин не завжди збігаються. У певних випадках після скасування нормативного акта має місце його застосування компетентними органами до тих відносин, які виникли до втрати ним чинності та продовжують існувати у подальшому. Такі правовідносини є триваючими. При цьому триваючі правовідносини повинні виникнути під час дії норми права, що їх регулює, та існувати після втрати нею чинності.
Стаття 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в чинній редакції до 01.01.2020 року) визначала зобов`язання замовника будівництва, який має намір забудови земельної ділянки, шляхом перерахування до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту, де здійснюється будівництво, у строк до прийняття об`єкта в експлуатацію. Прийняття об`єкта в експлуатацію є строком, з якого вважається, що забудовник порушує зазначені зобов`язання. Одночасно з прийняттям об`єкта в експлуатацію у відповідності із частиною другою статті 331 ЦК України забудовник стає власником забудованого об`єкта, а відтак і правовідносини забудови земельної ділянки припиняються.
Аналізуючи правову природу цих правовідносин, можна зробити висновок, що з моменту завершення будівництва та прийняття новозбудованого об`єкта в експлуатацію правовідносини забудови припиняються, а тому не можна вважати, що на них поширюються положення статті 40 Закону № 3038-VI після втрати нею чинності.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14.12.2021 у справі №643/21744/19, зазначила таке "разом з тим, пунктом 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 132-IX визначено, що ця норма права застосовується лише до договорів, які підписані до 1 січня 2020 року. Саме у цьому випадку правовідносини з оплати участі в інфраструктурі населеного пункту є триваючими та до них можуть застосовуватись положення норми права, що втратила чинність. Якщо ж договори під час дії цієї норми укладено не було, то немає підстав вважати, що такі правовідносини виникли та тривають."
У зазначеній постанові Велика Палата Верховного Суду, вирішуючи питання відступу від правових позицій касаційних судів та визначаючи належний спосіб захисту порушеного права у справі №643/21744/19, також зауважила, що:
"- з 1 січня 2020 року скасовано дію статті 40 Закону № 3038-VI, яка передбачала обов`язкове укладення договору, тому визнання судом договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладеним та встановлення цивільних прав та обов`язків сторін договору на майбутнє на підставі нормативно-правового акта, який було скасовано, суперечитиме принципу правової визначеності та не дозволить суду захистити право сторони належним способом. Відтак якщо на час здачі новозбудованого об`єкта до експлуатації або ухвалення судового рішення було скасовано норму статті закону, яка зобов`язувала укласти договір про участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, то суд не має підстав для задоволення позову обраним позивачем способом, а саме зобов`язати укласти договір або визнати договір укладеним;
- у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 30.07.2020 у справі № 909/1143/19, від 30.09.2020 у справі № 904/4442/19, від 04.02.2021 у справі № 904/2468/19 та Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 27.05.2021 у справі № 201/14195/18 суди розглянули спори про визнання укладеним договору про пайову участь замовника будівництва у створенні та розвитку інфраструктури населеного пункту при чинності на час виникнення спірних правовідносин та на момент звернення позивача до суду норми статті 40 Закону № 3038-VI, яка зобов`язувала замовника будівництва укласти вказаний договір, однак за відсутності вказаної норми на час розгляду справи. Водночас у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.01.2021 у справі № 922/267/20 та від 23.03.2021 у справі № 904/454/18 суди розглянули вказані вище спори при втраті чинності норми статті 40 Закону № 3038-VI ще на час звернення позивача до суду, однак вона також була чинною на час виникнення спірних правовідносин;
- відмовляючи у задоволенні позовних вимог, касаційні суди дійшли висновку про те, що необхідною умовою для укладення договору за рішенням суду є наявність на час виникнення правовідносин відповідних положень закону про обов`язковість укладення договору. Однак, оскільки станом на час розгляду справи відсутнє положення закону, яке б зобов`язувало відповідача укласти з позивачем договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, суд не наділений повноваженнями визнати укладеним такий договір, обов`язковість якого для відповідача законом не передбачена;
-зазначені висновки касаційного суду узгоджуються з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у цій справі, а тому підстав для відступу від правових висновків Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду та Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду немає;
- у зв`язку з відмовою забудовника від укладання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту права органу місцевого самоврядування на отримання коштів на розвиток інфраструктури населеного пункту є порушеними і в органу місцевого самоврядування виникає право вимагати стягнення коштів, обов`язок сплати яких був встановлений законом. У такому разі суд має виходити з того, що замовник будівництва без достатньої правової підстави за рахунок органу місцевого самоврядування зберіг у себе кошти, які мав заплатити як пайовий внесок у розвиток інфраструктури населеного пункту, а отже, зобов`язаний повернути ці кошти на підставі частини першої статті 1212 ЦК України;
- у разі порушення зобов`язання з боку замовника будівництва щодо участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту у правовідносинах, які виникли до внесення змін у законодавство щодо скасування обов`язку замовника будівництва укласти відповідний договір, орган місцевого самоврядування вправі звертатись з позовом до замовника будівництва про стягнення безпідставно збережених грошових коштів. Саме такий спосіб захисту буде ефективним та призведе до поновлення порушеного права органу місцевого самоврядування".
Отже, у даному випадку, обов`язок відповідача, як замовника будівництва, здійснити оплату пайового внеску у 2020 році визначений безпосередньо приписами пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 132-IX.
У постанові від 23.05.2024 у справі №915/149/23 (п.62-66) Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду зазначає, що передбачений прикінцевими та перехідними положеннями закону № 132-IX порядок пайової участі замовника будівництва було впроваджено законодавцем для:
(1) об`єктів будівництва, зведення яких розпочато у попередні роки, однак які станом на 01.01.2020 не були введені в експлуатацію, а договори про сплату пайової участі між замовниками та органами місцевого самоврядування до 01.01.2020 не були укладені;
(2) об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році.
Тож у вказаних двох випадках, враховуючи вимоги підпунктів 3, 4 абзацу другого пункту 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 132-IX, замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, а також сплатити пайову участь грошовими коштами до прийняття цього об`єкта в експлуатацію.
Системний аналіз зазначених норм та обставин дає підстави для висновку, що обов`язок замовника будівництва щодо звернення у 2020 році до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва виникає:
- для об`єктів, будівництво яких розпочато у попередні роки, якщо станом на 01.01.2020 вони не введені в експлуатацію і договори про сплату пайової участі не були укладені, - протягом 10 робочих днів після 01.01.2020;
- для об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році, - протягом 10 робочих днів після початку такого будівництва.
Зазначена правова позиція викладена у постановах Верховного Суду у справах №903/314/25 та №916/1339/25, які враховуються судом в порядку ст.236 ГПК України.
Наведене свідчить про те, що норми абзацу першого та другого пункту 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №132-IX не перебувають у взаємозв`язку та не є взаємодоповнюючими.
Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 20.07.2022 у справі №910/9548/21, від 13.12.2022 у справі № 910/21307/21, від 20.02.2024 у справі №910/20216/21.
Враховуючи, що у цій справі будівництво об`єкту розпочате у 2016 році (13.04.2016), при цьому, станом на 01.01.2020 об`єкт не був введений в експлуатацію, абзацом другим пункту 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 132-IX визначено обов`язок (за винятком передбачених підпунктом 2 цього абзацу випадків) щодо перерахування замовником об`єкта будівництва до відповідного місцевого бюджету пайової участі (коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту) до прийняття такого об`єкта в експлуатацію.
Водночас, як встановлено судом, ТОВ "Хай-Тек-Буд" не було виконано обов`язку з перерахування до бюджету міста Одеса пайової участі (коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту) до прийняття об`єкта в експлуатацію (до 22.11.2022).
Разом з тим, господарський суд зауважує, що у випадку, якщо замовниками вищевказаних об`єктів будівництва не буде дотримано передбаченого прикінцевими та перехідними положеннями Закону № 132-IX обов`язку щодо перерахування до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (пайової участі) саме до дати прийняття таких об`єктів в експлуатацію, то, враховуючи викладені у постанові від 14.12.2021 зі справи № 643/21744/19 висновки Великої Палати Верховного Суду, належним та ефективним способом захисту є звернення в подальшому органів місцевого самоврядування з позовом до замовників будівництва про стягнення безпідставно збережених грошових коштів пайової участі на підставі статті 1212 ЦК України.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 20.07.2022 у справі № 910/9548/21.
Відповідно до частини першої статті 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно.
Відповідно до правових висновків, сформульованих у постановах Великої Палати Верховного Суду від 14.12.2021 у справі №643/21744/19 та Верховного Суду від 20.07.2022 у справі №910/9548/21, замовник будівництва зобов`язаний перерахувати органу місцевого самоврядування безпідставно збережені грошові кошти пайової участі на підставі статті 1212 ЦК України.
При цьому, станом на дату початку будівництва об`єкту діяло рішення Одеської міської ради від 16.12.2015 № 12-VII "Про утворення комісії з визначення пайової участі замовника у розвитку інфраструктури міста Одеси та затвердження Положення про неї" зі змінами та доповненнями та рішення Виконавчого комітету Одеської міської ради № 339 від 27.11.2014 "Про затвердження методики визначення пайової участі замовників у створені та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Одеси".
Відповідно до п. 1.18 Методики визначення пайової участі замовників у створенні та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Одеси, у разі якщо замовником будівництва є комунальне підприємство, засновником якого 100% виступає Одеська міська рада, обов`язок щодо сплати пайової участі покладається на інвестора (генерального підрядника) будівництва пропорційно його частці в будівництві. У цьому разі розмір Пайової участі визначається Комісією та підлягає перерахуванню до бюджету м. Одеси безпосереднім інвестором (генеральним підрядником) будівництва.
Враховуючи, що замовником будівництва є комунальне підприємство – КП "Міське капітальне будівництво", засновником якого 100% виступає Одеська міська рада, у даному випадку обов`язок щодо сплати пайової участі покладається саме на інвестора (генерального підрядника) – ТОВ "Хай-Тек-Буд" пропорційно його частці в будівництві (тобто, 79,8% від загальної площі квартир будинку (від 6 434,7 кв.м.) відповідно до п.3.4, п.4.3.2 договору про спільну діяльність (просте товариство) №94/ДСД від 11.02.2016 (в редакції додаткової угоди №1 від 01.06.2019).
Як було вже зазначено судом, підпунктом 1 пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону №132-ІХ визначається, що розмір пайової участі для житлових будинків становить 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування.
Наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 02.12.2019 № 286 "Про показники опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України"), (розраховані станом на 01 жовтня 2019 року)", вартість 1 м2 загальної площі квартир будинку (з урахуванням ПДВ) по Одеській області складала 12 044 грн/м2. 
При цьому, враховуючи, що за даними Держстату в ІV кварталі 2019 року не відбулось зростання цін на будівельно-монтажні роботи для житлових будівель (без урахування об`єктів-представників Автономної Республіки Крим і м. Севастополя), показники опосередкованої вартості будівництва житла за регіонами України, визначені на рівні, встановленому на 1 жовтня 2019 року (наказ Мінрегіону від 02.12.2019 № 286 "Про показники опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України"), були чинними станом на 1 січня 2020 року та протягом 10 робочих днів з цієї дати.
Таким чином, розрахунок розміру пайової участі ТОВ "Хай-Тек-Буду" повинен бути здійснений за формулою: 5 134,89 м2 (79,8 % від загальної площі квартир будинку – від 6 434,7 кв.м.) х 12 044 грн/м2 (опосередкована вартість будівництва вартість 1 кв.м. визначена наказом Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України від 02.12.2019 № 286 (станом на 15.01.2020) х 2% (розмір залучення коштів для об`єктів житлового призначення згідно із Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні") = 1 236 892,30 грн.
Таким чином, господарський суд доходить висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню у частині стягнення з відповідача на користь Одеської міської ради грошових коштів пайової участі у сумі 1 236 892,30 грн.
Відповідно до ч.2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Здійснивши перевірку наведеного прокурором розрахунку інфляційних втрат у сумі 396 074,92 грн та 3% річних у сумі 120 737,35 грн, суд дійшов висновку про помилковість останнього з огляду на нарахування прокурором інфляційних втрат та 3% річних на суму заборгованості у розмірі 1 574 459,97 грн замість 1 236 892,30 грн, про що зазначено судом вище.
З урахуванням вищенаведених висновків суду, за допомогою системи "Ліга-закон", в межах наведеного прокурором строку, було зроблено власний розрахунок 3% річних та інфляційних втрат.

Розрахунок інфляційних втрат

IIc (100,70 : 100) (100,80 : 100) (100,70 : 100) (101,50 : 100) (100,20 : 100) (100,50 : 100) (100,80 : 100) (99,40 : 100) (98,60 : 100) (100,50 : 100) (100,80 : 100) (100,50 : 100) (100,70 : 100) (100,40 : 100) (100,30 : 100) (100,50 : 100) (100,20 : 100) (100,60 : 100) (102,20 : 100) (100,00 : 100) (100,60 : 100) (101,50 : 100) (101,80 : 100) (101,90 : 100) (101,40 : 100) (101,20 : 100) (100,80 : 100) (101,50 : 100) (100,70 : 100) (101,30 : 100) = 1.25156239
Інфляційне збільшення:
1 236 892,30 x 1.25156239 - 1 236 892,30 = 311 155,59 грн.

Розрахунок 3% річних

Період прострочення грошового зобов`язання:	Кількість днів у періоді	Сума	
з 23/11/2022 до 31/12/2023 1 236 892,30 x 3 % x 404 : 365 : 100	404	41 071,60 грн	
з 01/01/2024 до 31/12/2024 1 236 892,30 x 3 % x 366 : 366 : 100	366	37 106,77 грн	
з 01/01/2025 до 13/06/2025 1 236 892,30 x 3 % x 164 : 365 : 100	164	16 672,63 грн	
Всього штрафних санкцій: 94 851 грн.

Таким чином, сума інфляційних втрат за спірний період становить 311 155,59 грн, сума 3% річних 94 851 грн, з огляду на що позовні вимоги в цій частині також підлягають частковому задоволенню.

5.3. Щодо судових витрат.
Відповідно до ст.123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи.
Як вже було зазначено судом, прокурором на підтвердження понесених витрат за переклад документів з російської мови на українську мову надано суду договір № 154 щодо надання послуг з письмового перекладу, укладений між Одеською обласною прокуратурою (Замовник) та ФОП Калюжною Іриною Андріївною (Виконавець) (а.с.229-230), згідно з п.1.1 якого замовник доручає, а виконавець зобов`язується в порядку та на умовах цього договору надати послуги письмового перекладу документів. Загальна вартість послуг за договором становить 7 425 грн (п.2.1 договору).
Згідно з актом наданих послуг № 465 від 12.12.2025 ФОП Калюжна Ірина Андріївна здійснила надання послуг з письмового перекладу документів з російської мови на українську мову, кількість документів склала 45 сторінок. Вартість послуг склала 7 425 грн (а.с.231).
Як встановлено судом, прокурором в процесі судового розгляду до матеріалів справи надано перекладені українською мовою документи, що підтверджують правовідносини сторін, а саме, договір про співпрацю від 19.06.2015, укладений між КП "Міське капітальне будівництво" та ТОВ "Хай-Тек-Буд"; додаткову угоду №1 від 01.06.2019 до договору про спільну діяльність №94/ДСД від 11.02.2016 та протокол розподілу загальної площі квартир та нежитлових приміщень житлового будинку № 55-А (буд.) з вбудованими приміщеннями суспільного призначення, розташованого за адресою: сел. Котовського мкр. ІІІ-4-1 в м. Одесі від 01.06.2016 (а.с.205-222). Ці документи підтверджують обставини, що стосуються предмета судового розгляду, тобто, є доказами у справі.
Таким чином, суд доходить висновку про доведеність прокурором витрат на переклад документів.
Приймаючи до уваги часткове задоволення позовних вимог, витрати по сплаті судового збору за подання позовної заяви, заяви про забезпечення позову та витрати за переклад документів з російської мови на українську мову, відповідно до ст.129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на сторони пропорційно.
Також суд зазначає, що відповідно до ч. 7 ст. 145 ГПК України, у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Керуючись ст.129, 232,233,236-238,240-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.
2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Хай-Тек-Буд" (10012, Житомирська обл., місто Житомир, вул.Гоголівська, будинок 1, код ЄДРПОУ 37947213) на користь Одеської міської ради (65023, м. Одеса, площа Біржова, 1, код ЄДРПОУ 26597691) кошти у сумі 1 642 898,89 грн, з яких 1 236 892 /один мільйон двісті тридцять шість тисяч вісімсот дев`яносто дві/ грн 30 коп. – заборгованість зі сплати пайової участі замовників у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м.Одеси, 94 851 /дев`яносто чотири тисячі вісімсот п`ятдесят одна/ грн – 3 % річних та 311 155 /триста одинадцять тисяч сто п`ятдесят п`ять/ грн 59 коп. – інфляційні втрати.
3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Хай-Тек-Буд" (10012, Житомирська обл., місто Житомир, вул.Гоголівська, будинок 1, код ЄДРПОУ 37947213) на користь Одеської обласної прокуратури (65026, м. Одеса, вул. Пушкінська, 3, код ЄДРПОУ 03528552, рахунок отримувача – UA808201720343100002000000564, банк отримувача – ДКСУ у м. Києві, код банку отримувача – 820172, код класифікації доходів бюджету – 22030101) судовий збір у сумі 20 666 /двадцять тисяч шістсот шістдесят шість/ грн 31 коп., витрати за переклад документів з російської мови на українську мову у сумі 5 833 /п`ять тисяч вісімсот тридцять три/ грн 06 коп.
4. В задоволенні решти позову відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку ст. 241 ГПК України та підлягає оскарженню до Південно-західного апеляційного господарського суду в порядку ст.256 ГПК України.
Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Повне рішення складено 12 лютого 2026 р.

Суддя Ю.М. Щавинська