П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/12479/25 
Головуючий суддя 1-ої інстанції - Бошкова Юлія Миколаївна 
Суддя-доповідач - Матохнюк Д.Б. 
03 квітня 2026 року 
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Матохнюка Д.Б. 
суддів: Ватаманюка Р.В.  Курка О. П. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 15 січня 2026 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області; за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань, про визнання протиправним та скасування рішення від 28.08.2025 про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 , 
В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області (КДКА Вінницької області), за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (ВКДКА), Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань, про визнання протиправним та скасування рішення КДКА Вінницької області від 28.08.2025 про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 .
Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 15 січня 2026 року відмовлено у задоволенні позову.
Не погоджуючись з судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги.
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на те, що судом першої інстанції порушено норми процесуального права, а саме в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було неодноразово заявлено відввід, а також судом першої інстанції незаконно розглянуто справу в порядку спрощеного (письмового) порядку, тоді як позивачем неодноразово подавались обгрунтовані клопотання про розгляд справи за правилами загального провадження за участі учасників справи.
Також, апелянтом зазначено про те, що судом першої інстанції безпідставно не надано оцінку тому, що відповідачем протиправно прийнято рішення про порушення дисциплінарної справи відносно неї, оскільки перевірка відомостей за скаргою керівника відділу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Говорущака Олександра Миколайовича проведена неналежним чином, без витребування та дослідження документів, допиту свідків та письмових доказів, чим порушено принцип презумпції невинуватості.
Крім того, апелянт зазначила про те, що суд першої інстанції дійшов хибного висновку про можливість направлення скарги про дисциплінарний проступок до КДКА іншого регіону, оскільки відповідно до ч. 3 ст. 33 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється виключно кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України. Дана норма є імперативною, не містить застережень, винятків чи альтернатив і не підлягає розширеному тлумаченню.
При цьому, апелянт зазначила про відсутність повноважень у членів КДКА Вінницької області у зв`язку із закінченням строку, на який вони були обрані, та порушення принципу континуїтету.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 відповідно до свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю за № 4676/10, виданого Київською обласною КДКА 24.11.2011, має право на зайняття адвокатською діяльністю.
Робоче місце адвоката Криворучко Л.С. 03194, м. Київ, Святошинський район, бульвар Кольцова, буд. 14, літ. Д, офіс 610.
Так, 02.07.2025 на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва надійшла скарга Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань щодо наявності ознак дисциплінарного проступку у діях адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 4676/10 видано 24.11.2011 року Київською обласною КДКА), скарга зареєстрована в КДКА м. Києва за вх. № 01/210-3/93-25 від 02.07.2025.
На підставі рішення Ради адвокатів України від «15» грудня 2021 року № 128 «Про повноважність та неправомочність Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Києва здійснювати свої функції», рішення Ради адвокатів України від «28» січня 2022 ку № 6 «Організаційні питання визнання неповноважності звітно-виборної конференції адвокатів міста Києва на прийняття рішень від 07.11.2021 та відсутність юридичних актів» передано скаргу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань відносно адвоката ОСОБА_1 для подальшого скерування та розгляд КДКА іншого регіону.
15.07.2025 року за скеруванням т.в.о. Голови Вищої кваліфікаційно дисциплінарної комісії адвокатури від 07.07.2025 року, на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області надійшла скарга керівника відділу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_2 стосовно діяльності адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 4676/10 від 24.11.2011 року, видане Київською обласною КДКА).
16.07.2025 голова дисциплінарної палати у відповідності зі ст. 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» надала письмове доручення члену дисциплінарної палати КДКА Вінницької області ОСОБА_3 на проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок, викладених у скарзі.
21.07.2025 перевіряючий член дисциплінарної палати ОСОБА_3 направив електронною поштою адвокату Криворучко Л.С. копію скарги з додатками та запропонував надати пояснення по її суті.
25.07.2025 дисциплінарною палатою направлено адвокату Криворучко Л.С. копію скарги з додатками засобами поштового зв`язку.
04.08.2025 на електронну адресу КДКА Вінницької області надійшло пояснення адвоката Криворучко Л.С. з додатками.
27.08.2025 членом дисциплінарної палати КДКА адвокатом Ковальовим В.О. прийнято довідку за наслідками проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_1 , викладених у скарзі керівника відділу Головного слідчого управління ДБР Говорущака О., якою встановлено, що в діях адвоката ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку.
28.08.2025 протоколом засідання дисциплінарної палати КДКА Вінницької області у складі 9 членів дисциплінарної палати, визначено порядок денний з розгляду матеріалів перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката Криворучко Л.С. для вирішення питання про порушення, або про відмову в порушенні дисциплінарної справи.
Ознайомившись з довідкою про перевірку скарги та матеріалами провадження, керуючись статтями 26, п.3 ст34, Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Положенням «Про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність», затвердженим Рішенням Ради адвокатів України № 120 від 30.08.2014 зі змінами та доповненнями, дисциплінарна палата КДКА Вінницької області прийшла до висновку про наявність ознак дисциплінарного проступку в діях адвоката ОСОБА_1 .
В результаті чого, члени дисциплінарної палати за результатом голосування вирішили порушити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 та розглянути її на черговому засіданні дисциплінарної палати.
28.08.2025 рішенням дисциплінарної палати КДКА Вінницької області вирішено порушити дисциплінарну справу відносно адвоката Кривручко Л.С. (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 4676/10 від 24.11.2011 року, видане Київською обласною КДКА) за скаргою керівника відділу Головного управління Державного бюро розслідувань Говорущака О.М.
Не погоджуючись із рішенням відповідача про порушення дисциплінарної справи позивач звернулась до суду з даним позовом.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що оскаржуване рішення прийнято відповідачем обґрунтовано, з урахування усіх обставин що мають значення для його прийняття.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступні обставини.
Стосовно тверджень апелянта про порушення судом норм процесуального права під час ухвалення оскаржуваного рішення, то колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.
Доводи апеляційної скарги про те, що у суді першої інстанції неодноразово заявлялися відводи судді, які були відхилені, не свідчать про порушення судом норм процесуального права.
Так, відповідно до норм Кодексу адміністративного судочинства України підстави для відводу судді є вичерпаними та мають бути належним чином обгрунтовані.
Сам по собі факт подання заяв про відвід, незалежно від їх кількості, не є підтвердженням упередженості суду.
Із матеріалів справи встановлено, що заявлені позивачем відводи були розглянуті судом у встановленому законом порядку, їм надано належну правову оцінку, а підстав для їх задоволення не встановлено.
Таким чином, наведені доводи апеляційної скарги є безпідставними та не спростовують законності ухваленого судом першої інстанції рішення.
Також, колегія суддів вважає безпідставними доводи апеляційної скарги про те, що судом першої інстанції незаконно розглянуто справу в порядку спрощеного (письмового) порядку, тоді як позивачем неодноразово подавались обгрунтовані клопотання про розгляд справи за правилами загального провадження за участі учасників справи, з огляду на наступне.
Відповідно до норм Кодексу адміністративного судочинства питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження належить до дискреційних повноважень суду.
Сам факт подання стороною клопотання про розгляд справи за правилами загального провадження не зумовлює обов`язку суду його задовольнити.
Так, обравши спрощене провадження, суд першої інстанції фактично надав оцінку такми клопотанням та дійшов висновку про відсутність підстав для їх задоволення.
З урахуванням характеру спірних відносин, предмета доказування та відсутності необхідності дослідження доказів у судовому засіданні, суд першої інстанції дійшов висновку про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження на підставі наявних у матеріалах справи доказів.
За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про те, що в даному випадку судом першої інстанції не було допущено порушення норм процесуального права.
Щодо доводів апелянта про порушенням судом першої інстанції норм матеріального права, то колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне. 
Так, Законом України від 05 липня 2012 року №5076-VI "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (Закон №5076-VI) визначено правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні.
Відповідно до ст. 1 Закону №5076-VI адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом; адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.
Згідно зі ст. 2 Закону №5076-VI адвокатура України є недержавним самоврядним інститутом, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.
Адвокатуру України складають всі адвокати України, які мають право здійснювати адвокатську діяльність.
З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.
Відповідно до ст. 33 Закону №5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.
Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Статтею 34 Закону №5076-VI визначено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.
Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 36 Закону №5076-VI право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.
Статтею 37 Закону №5076-VI встановлено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.
Відповідно до ст. 38 Закону №5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.
Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.
Тобто, витребування інформації, необхідної для проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, є правом члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який останній використовує на власний розсуд, з урахуванням обставин відповідної справи.
За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
Згідно із ст. 39 Закону №5076-VI за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.
Відповідно до ст. 40 Закону № 5076-VI дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.
Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.
Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.
У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.
Згідно ч. 1 ст. 41 Закону № 5076-VI за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.
Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.
Частиною 1 ст. 42 Закону №5076-VI передбачено, що адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.
Так, повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури наведені у ч. 5 ст. 50 Закону №5076-VI, до яких належать: 1) організація та проведення кваліфікаційних іспитів; 2) прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту; 3) прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю; 4) здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів; 5) вирішення інших питань, віднесених до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.
Разом з тим, з метою офіційного тлумачення відповідності поведінки адвокатів вимогам законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність та етичним стандартам, а також регламентації дисциплінарного провадження стосовно адвокатів було прийнято Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затверджене рішенням Ради адвокатів України від 30 серпня 2014 року № 120 (Положення № 120).
Пунктами 2 - 3 Положення № 120 встановлено, що дисциплінарним провадженням визнається процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознаки дисциплінарного проступку. Адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності лише в порядку дисциплінарного провадження, з підстав вчинення ним дисциплінарного проступку, види якого передбачені статтею 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
При цьому, п. 4 Положення № 120, визначено, що дисциплінарним проступком адвоката є: - порушення вимог несумісності; - порушення присяги адвоката України; - порушення правил адвокатської етики; - розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; - невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; - невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; - порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом. Визнання інших діянь дисциплінарним проступком адвоката та притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за їх вчинення не допускається.
Пунктами 8, 9, 10 Положення № 120 встановлено, що дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.
До заяв (скарг) щодо поведінки адвоката (далі узагальнено заяви (скарги)) слід відносити: заяви (скарги) громадян; рішення, ухвали постанови, звернення суддів; заяви (скарги), постанови, подання слідчих органів; заяви (скарги), подання голів кваліфікаційно-дисциплінарних комісій або її членів, голів рад адвокатів регіону або її членів; заяви (скарги) адвокатів, адвокатських об`єднань, адвокатських бюро об`єднань адвокатів, підприємств, установ, організацій та інших осіб поданих на дії адвокатів.
Вимоги до заяви (скарги), які визначені в статті 14 цього Положення не застосовуються до судових рішень, ухвал, окремих ухвал або постанов які є обов`язковими до виконання, що подані на дії адвокатів.
Пунктом 11 Положення № 120 визначено, що заява (скарга) адресується до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України. Заява (скарга) може бути подана як окремою особою (індивідуально), так і групою осіб (колективно).
Пунктом 20 Положення № 120 передбачено, що усі заяви (скарги) підлягають обов`язковому прийняттю без здійснення їх реєстрації. Заяви (скарги), що відповідають вимогам до заяви (скарги), підлягають обов`язковій реєстрації та розгляду. Забороняється відмова в прийнятті, реєстрації та розгляді заяви (скарги) з посиланням на політичні погляди, партійну належність, стать, вік, віросповідання, національність громадянина, незнання мови звернення, інші дискримінаційні ознаки.
Заява (скарга), яка відповідає вимогам до заяви (скарги) і може мати наслідком дисциплінарну відповідальність адвоката, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати для перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката (п. 21 Положення 120).
Пунктом 23 Положення встановлено, що вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури в особі її Голови, з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді заяв (скарг), з урахуванням наближеності територіального розміщення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) приймає рішення про перерозподіл та направлення таких заяв (скарг) для розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури іншого регіону, ніж регіон, в якому зазначений адвокат входить до складу органів адвокатського самоврядування. Отримавши від Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури таку заяву (скаргу), Голова кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону перевіряє її на відповідність вимогам законодавства і цього Положення та приймає рішення про її подальший розгляд, відповідно до вимог цього Положення.
Голова дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) на дії адвоката, доручає одному із членів дисциплінарної палати провести перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі). (п. 24 Положення № 120).
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та за результатами перевірки складає довідку, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, з урахуванням, зокрема тактики, методів і прийомів адвокатської діяльності, наслідків для клієнта тощо, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи (п. 25 Положення № 120).
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводить перевірку, протягом трьох днів з дати отримання ним доручення голови палати, звертається до адвоката з повідомленням про проведення щодо нього перевірки для отримання письмового пояснення адвоката по суті порушених питань зазначенням строку його надання. До повідомлення додається копія заяви (скарги) та копії всіх документів, приєднаних до неї. Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України. Адвокат, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право ознайомлюватися з матеріалами дисциплінарного провадження та виготовляти копії документів цього провадження із застосуванням власних технічних засобів, за виключенням копій документів, що містять інформацію, яка є предметом адвокатської таємниці. У разі ненадання адвокатом пояснення по суті порушених питань на запит члена дисциплінарної палати, який проводить перевірку, в межах визначеного строку, справа розглядається за наявними в ній матеріалами (п. 26 Положення № 120).
Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію (п. 28 Положення № 120).
Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки не пізніше тридцяти днів з дня початку перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках (п. 30 Положення № 120).
Пунктом 31 Положення 120 визначено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня отримання матеріалів перевірки більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках. Під час прийняття рішення ніхто не має права перебувати в приміщенні, у якому приймається таке рішення («нарадча кімната»), крім складу дисциплінарної палати КДКА, який приймає таке рішення, Голови КДКА, який бере участь у засіданні палати, і працівників Секретаріату КДКА. Члени дисциплінарної палати КДКА, Голова КДКА, секретар КДКА та працівники Секретаріату КДКА не мають права розголошувати хід обговорення та прийняття рішення в приміщенні, у якому ухвалювалося таке рішення («таємниця нарадчої кімнати»). Виключенням з правила, встановленого у цій статті Положення, становить необхідність захисту Головою та членами дисциплінарної палати КДКА, Головою КДКА, секретарем КДКА і працівниками Секретаріату КДКА своїх прав та інтересів.
Дисциплінарна справа стосовно адвоката порушується за наявності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку (п. 32 Положення № 120).
Згідно п. 33 Положення №120 рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається засобами поштового зв`язку або електронною поштою, або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.
Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Строк на оскарження до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути поновлено за рішенням цієї Комісії згідно заяви скаржника про поважність причин його пропуску (п. 34 Положення № 120).
Таким чином, проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката є лише першою стадією дисциплінарного провадження, за результатом якої (розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки) дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. При цьому, умовою для порушення дисциплінарної справи є наявність в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
Отже, завданням першої стадії дисциплінарного провадження є проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та встановлення наявності або ж відсутності ознак вчинення адвокатом дисциплінарного проступку. При цьому, висновок щодо наявності ознак вчинення адвокатом дисциплінарного проступку не є свідченням факту його вчинення, а є лише констатацією обставин, які свідчать про можливий факт цього, що у свою чергу потребує більш детального дослідження відповідних обставин, з метою підтвердження або спростування наявності відповідних дій, що може бути здійснено лише під час розгляду дисциплінарної справи. При цьому, оцінка дій адвоката на даній стадії дисциплінарного провадження не надається, а аналіз та оцінка доказів, дотримання належних процедур при фіксуванні та формуванні доказової бази щодо оскаржуваної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, відноситься до такої стадії дисциплінарного провадження як розгляд дисциплінарної справи.
Тобто, на етапі вирішення питання про відкриття дисциплінарної справи КДКА не дає правової оцінки діям адвоката, з приводу яких надійшла скарга. На цій стадії КДКА з`ясовує наявність ознак дисциплінарного проступку як підстави для відкриття дисциплінарної справи, тоді, як під час розгляду дисциплінарної справи КДКА вже надаватиме правову кваліфікацію того, що адвокату поставлено за провину. Тож, сам факт відкриття дисциплінарної справи не вказує, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок; для такого висновку (чи для спростування того, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок) КДКА повинна з`ясувати усі обставини, що на етапі відкриття дисциплінарної справи КДКА зробити не може.
Крім того, Верховний Суд у постанові від 04 жовтня 2019 року у справі № 820/12154/15 дійшов висновку про те, що дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури на етапі вирішення питання про відкриття або відмову у відкритті дисциплінарного провадження здійснює виключно попередню перевірку поданої скарги. Така перевірка спрямована на з`ясування, чи містять наведені у скарзі відомості об`єктивні дані, що можуть вказувати на наявність у поведінці адвоката ознак дисциплінарного проступку, та чи є вони достатніми для ініціювання дисциплінарної справи.
Верховний Суд також зазначив про те, що на цій стадії не проводиться оцінка поведінки адвоката по суті, не встановлюється фактична наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку, а також не вирішується питання про доведеність вини адвоката або про можливість застосування до нього дисциплінарного стягнення. Висновки щодо того, чи дійсно адвокатом вчинено дисциплінарний проступок, та, відповідно, рішення про відмову у притягненні або про притягнення до дисциплінарної відповідальності із накладенням дисциплінарного стягнення, можуть бути ухвалені виключно після відкриття дисциплінарної справи на стадії її розгляду та вирішення такої по суті.
Таким чином, враховуючи зазначене та приймаючи до уваги, що принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень. Єдиним критерієм здійснення правосуддя є право.
Завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства. Суд може надати правову оцінку рішенню Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.
Отже, дисциплінарна палата КДКА набуває повноважень щодо всебічної правової оцінки дій адвоката, встановлення фактичних обставин, дослідження доказів та визначення наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку лише після порушення дисциплінарної справи, у межах повноцінного дисциплінарного провадження.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 10.11.2022 у справі №826/14291/17, від 19.10.2023 у справі №280/1396/22, від 25.06.2018 у справі №810/1972/17, від 24.06.2020 у справі №813/2639/18, від 14.12.2020 у справі №821/1030/17, від 30.09.2021 у справі №440/1376/19, від 12.10.2021 у справі №820/4155/18 і у справі№820/4158/18, від 23.12.2021 у справі №826/13972/18, від 10.11.2022 у справі №826/14291/17, від 19.10.2023 у справі №280/1396/22.
За таких обставин, доводи позивача про відсутність складу дисциплінарного проступку на стадії попередньої перевірки скарги є передчасними, юридично необґрунтованими та такими, що не відповідають суті, завданням і функціональному призначенню цієї процесуальної стадії, оскільки проміжні процесуальні рішення дисциплінарних органів, що не створюють самостійних правових наслідків для адвоката, не можуть розцінюватися як рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності або як такі, що порушують його права та законні інтереси.
Порушення дисциплінарної справи свідчить лише про те, що у процесі перевірки виявлені ознаки дисциплінарного проступку, які потребують більш детального дослідження на предмет їх підтвердження або ж спростування.
Таким чином, оскаржуване рішення КДКА за своєю правовою природою та юридичною суттю не є рішенням про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. У межах його прийняття не здійснювалася правова кваліфікація дій позивача на предмет наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку, не надавалася оцінка доказам у їх повноті та взаємозв`язку, а також не вирішувалося питання про застосування будь-яких заходів дисциплінарного впливу. Вказане рішення ухвалено виключно в межах стадії попередньої перевірки відомостей, викладених у дисциплінарній скарзі, яка за своїм змістом і призначенням має допоміжний, підготовчий характер.
Відтак, твердження апелянта на порушення принципу презумпції невинуватості є безпідставним, оскільки встановлення вини можливе виключно за результатами розгляду дисциплінарної справи з дотриманням гарантій права на захист.
Стосовно тверджень апелянта про неможливість направлення скарги про дисциплінарний проступок до КДКА іншого регіону, то колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.
Згідно ч. 3 ст. 33 Закону № 5076-VI дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється за адресою його робочого місця. Проте існують виключення із загального правила територіальної підвідомчості розгляду скарг стосовно адвокатів. Такі випадки виникають внаслідок об`єктивної неможливості здійснити розгляд дисциплінарної скарги відповідною кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури.
Відповідно до ст. 50 Закону № 5076-VI, кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.
До повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать:
1) організація та проведення кваліфікаційних іспитів; 2) прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту; 3) прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю; 4) здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів;
5) вирішення інших питань, віднесених до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.
У передбачених цим Законом випадках повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури здійснює її кваліфікаційна або дисциплінарна палата.
Засідання кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини членів її палат. Засідання палати вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини її членів.
Разом з тим, правові засади діяльності Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, мета, завдання та порядок її діяльності визначаються Конституцією України, Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», рішеннями з`їзду адвокатів України, Статутом Національної асоціації адвокатів України, Правилами адвокатської етики, рішеннями Ради адвокатів України, Положенням про Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури (ВКДКА або Комісія), Регламентом Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та іншими правовими актами України, що регулюють адвокатську діяльність.
Згідно з підпунктом 2.3.18 пункту 2.3 розділу ІІ Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5 липня 2014 року № 78 Голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури скеровує для розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури скарги, що надійшли стосовно осіб, визначених статтею 66 Правил адвокатської етики, а також у разі, якщо регіональна кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури не сформована, або у разі відсутності за будь-яких причин кворуму на засіданнях кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (палати) регіону.
Відповідно до частини 2 статті 66 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України від 09 червня 2017 року (Правила адвокатської етики, зі змінами від 15 лютого 2019 року), у разі звернення із скаргами щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення Правил адвокатської етики адвокатів, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, чи якщо скаржниками стосовно порушення цих Правил виступають адвокати, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді зазначених скарг Голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури забезпечує перерозподіл та направлення таких заяв (скарг) для розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури іншого регіону, ніж регіон, в якому зазначений адвокат входить до органів адвокатського самоврядування.
Пунктами 22, 23 Положення № 120 також обумовлено, що у разі звернення із заявами (скаргами) щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності адвокатів, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, або якщо скаржниками виступають адвокати, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, заява (скарга), не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури в особі її Голови, з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді заяв (скарг), з урахуванням наближеності територіального розміщення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) приймає рішення про перерозподіл та направлення таких заяв (скарг) для розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури іншого регіону, ніж регіон, в якому зазначений адвокат входить до складу органів адвокатського самоврядування. Отримавши від Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури таку заяву (скаргу), Голова кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону перевіряє її на відповідність вимогам законодавства і цього Положення та приймає рішення про її подальший розгляд, відповідно до вимог цього Положення.
Отже, у випадках надходження скарг стосовно осіб, що належать до переліку, визначеного статтею 66 Правил адвокатської етики, а також за умов несформованості регіональної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії або відсутності кворуму на її засіданнях, скарги стосовно адвокатів передаються на розгляд кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури іншого регіону. Неможливість дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії з певних причин здійснити дисциплінарне провадження стосовно адвоката за адресою реєстрації робочого місця, не може слугувати підставою та засобом уникнення таким адвокатом відповідальності за вчинене ним порушення, а також не спростовує можливості проведення належної перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та вчинення інших передбачених законом дій іншим органом.
Аналогічна правова позиція викладена у постанови Верховного Суду від 08 жовтня 2020 року у справі № 826/3443/18 у якій Верховний Суд зазначив, що частина третя статті 33 Закону № 5076-VI встановлює загальні правила територіальної підвідомчості розгляду скарг, а наведені положення підпункту 2.3.18 пункту 2.3 розділу ІІ Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, пункти 22, 23 Положення № 120 є нормами, які конкретизують та допускають за умов об`єктивної неможливості, процедурно здійснити розгляд відповідними кваліфікаційно-дисциплінарними комісіями адвокатури дисциплінарних справи не за робочою адресою реєстрації адвоката.
Також, Верховний Суд зауважив, що кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури у своїй процесуальній діяльності зобов`язана керуватися рішеннями Ради адвокатів України, актами Національної асоціації адвокатів України. Рішення Ради адвокатів України в силу частини 1 статті 57 Закону № 5076-VI є обов`язковими до виконання. Компетенція Ради адвокатів України дає право у межах повноважень та у спосіб, що визначений Законом деталізувати у своїх рішеннях певні процедурні моменти діяльності Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зокрема, при наявності певних умов, які не відображенні в статті 33 Закону № 5076-VI перенаправлення скарги на дії адвоката до іншої Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури для подальшого розгляду та прийняття рішення, що не порушує при цьому положення вказаної статті, а навпаки регулює дотримання принципу правової визначеності. 
Так, із матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_1 відповідно до свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю за № 4676/10, виданого Київською обласною КДКА 24.11.2011, має право на зайняття адвокатською діяльністю.
Робоче місце адвоката Криворучко Л.С. 03194, м. Київ, Святошинський район, бульвар Кольцова, буд. 14, літ. Д, офіс 610.
02.07.2025 на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва засобами поштового зв`язку, надійшла скарга Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань щодо наявності ознак дисциплінарного проступку у діях адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 4676/10 видано 24.11.2011 року Київською обласною КДКА) скарга зареєстрована в КДКА м. Києва за вх. № 01/210-3/93-25 від 02.07.2025. 
Тобто скарга направлена за адресою робочого місця адвоката.
Однак, на підставі рішення Ради адвокатів України від 15 грудня 2021 року № 128 «Про повноважність та неправомочність Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Києва здійснювати свої функції», рішення Ради адвокатів України від 28 січня 2022 ку № 6 «Організаційні питання визнання неповноважності звітно-виборної конференції адвокатів міста Києва на прийняття рішень від 07.11.2021 та відсутність юридичних актів», т.в.о. керівника юридичної особи КДКА м. Києва передано скаргу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань відносно адвоката ОСОБА_1 для подальшого скерування та розгляд КДКА іншого регіону.
15.07.2025 року за скерування т.в.о. Голови Вищої кваліфікаційно дисциплінарної комісії адвокатури Місяць А. від 07.07.2025 року, на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області надійшла скарга керівника відділу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Говорущака Олександра Миколайовича, стосовно діяльності адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 4676/10 від 24.11.2011 року, видане Київською обласною КДКА).
Так, підставою для скерування скарги на адресу КДКА Вінницької області слугувало те, що відповідно до рішення Ради адвокатів України від 15 грудня 2021 року № 128 Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури міста Києва вважається не сформованою у відповідно до Закону України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що є наслідком відсутності кворуму в кваліфікаційній і дисциплінарній палаті Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва для прийняття рішень та здійснення повноважень, визначених статтею 50 Закону № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
За таких обставин, відповідно до п. 4 рішення Ради адвокатів України від 28 січня 2022 року № 6 «Організаційні питання визнання неповноважності звітно-виборної конференції адвокатів міста Києва на прийняття рішень від 07.11.2021 року та відсутність юридичних фактів», покладено на секретаріат Кваліфікаційно-дисциплінарної адвокатури м. Києва обов`язки продовжувати здійснювати передачу до ВКДКА усіх отриманих заяв, які стосуються допуску до складання кваліфікаційного іспиту (кваліфікаційних справ), зави (скарги) щодо поведінки адвокатів, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, дисциплінарні справи (провадження) та інші заяви/скарги для подальшого їх скерування та розгляду КДКА іншого регіону.
Отже, із зазначеного слідує, що існують виключення із загальних правил територіальної підвідомчості розгляду скарг за адресою робочого місця і такі випадки існують внаслідок об`єктивної неможливості здійснення розгляду відповідними кваліфікаційно-дисциплінарними комісіями адвокатури.
Так, згідно з п.п. 2.3.18 п. 2.3 розділу ІІ Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5 липня 2014 року № 78 встановлено, що голова ВКДКА скеровує до КДКА скарги, що надійшли стосовно осіб, визначених статтею 63 Правил адвокатської етики, а також у разі, якщо регіональна КДКА не сформована, із урахуванням територіальної наближеності та навантаження КДКА тощо.
Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури в особі її Голови, з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді заяв (скарг), з урахуванням наближеності територіального розміщення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) приймає рішення про перерозподіл та направлення таких заяв (скарг) для розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури іншого регіону, ніж регіон, в якому зазначений адвокат входить до складу органів адвокатського самоврядування. Отримавши від Вищої кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури таку заяву (скаргу), Голова кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону перевіряє її на відповідність вимогам законодавства і цього Положення та приймає рішення про її подальший розгляд, відповідно до вимог цього Положення.
При цьому, неможливість дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії з певних причин здійснити дисциплінарне провадження стосовно адвоката за адресою реєстрації робочого місця, не може бути підставою та засобом уникнення таким адвокатом відповідальності за вчинене ним порушення, а так само не спростовує можливості здійснити належну перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та вчинення інших передбачених Законом дій іншим органом.
Тобто, за загальним правилом дисциплінарні провадження щодо адвоката дійсно ініціюються та здійснюються за територіальною підвідомчістю, визначеною місцезнаходженням робочого місця адвоката. Однак, наведені у матеріалах справи рішення Ради адвокатів України № 128 від 15.12.2021 та № 6 від 28.01.2022, а також положення Регламенту ВКДКА, прямо передбачають можливість та обов`язок перерозподілу і скерування скарг до КДКА іншого регіону у випадках, коли регіональна комісія є несформованою, неправомочною або об`єктивно неспроможною здійснювати свої повноваження через відсутність кворуму.
Так, із матеріалив справи встановлено, що КДКА м. Києва на момент надходження скарги мала статус несформованої та неправомочної, що створило об`єктивну неможливість здійснення нею дисциплінарних функцій, а відтак, зумовило законне переспрямування скарги для розгляду до КДКА Вінницької області за рішенням та скеруванням Голови ВКДКА.
Отже, територіальна підвідомчість не є абсолютною та може бути змінена у встановленому Регламентом та рішеннями РАУ порядку, що виключає можливість самостійного визначення позивачем органу розгляду скарги або наполягання на її розгляді лише за місцем робочої адреси.
Відтак, апелянт безпідставно та всупереч регуляторним приписам ототожнює загальне правило підвідомчості з виключною компетенцією конкретного регіонального органу, тоді як у спірних правовідносинах діяли спеціальні механізми перерозподілу скарги, застосовані уповноваженим суб`єктом у межах наданих повноважень та з дотриманням установленої процедури.
Стосовно тверджень апелянта щодо утворення та повноважності КДКА Вінницької області, то колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.
Відповідно до ч. ч. 10, 11 ст. 50 Закону № 5076-VI Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є юридичною особою і діє відповідно до цього Закону, інших законів України та положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури.
Установчим документом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури є положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, яке затверджується Радою адвокатів України.
Згідно Положення про Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Вінницької області затверджене рішенням Ради адвокатів України № 17 від 17.12.2012 року, визначено, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є юридичною особою з дня її державної реєстрації в установленому законодавством порядку та є неприбутковою організацією (п. 3.1 ст. 3 Положення).
Також, статтею 12 Положення визначено про те, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури може бути реорганізована лише на підставі закону.
Так, припинення діяльності кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути здійснено лише на підставі Закону. Зміна складу КДКА не є її припиненням. У разі припинення КДКА (у результаті її ліквідації, злиття, поділу, приєднання або перетворення) її активи передаються одній або кільком неприбутковим організаціям адвокатського самоврядування або зараховуються до доходу бюджету.
Разом з тим, відносини, що виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб, їхньої символіки (у випадках, передбачених законом), громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, фізичних осіб - підприємців та відокремлених підрозділів юридичної особи, утвореної відповідно до законодавства іноземної держави врегульовано Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань №755-IV від 15.05.2023 (Закон №755-IV).
Статтею 3 Закону №755- IV визначено, що дія цього Закону поширюється на відносини, що виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності та підпорядкування, їхньої символіки (у випадках, передбачених законом), громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, фізичних осіб - підприємців та відокремлених підрозділів юридичної особи, утвореної відповідно до законодавства іноземної держави.
Статтею 80 Цивільного кодексу України, визначено, що юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку.
Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді.
Пунктом 1 ст. 89 Цивільного кодексу України визначено, що юридична особа підлягає державній реєстрації у порядку, встановленому законом. Дані державної реєстрації включаються до єдиного державного реєстру, відкритого для загального ознайомлення.
При цьому, п. 4 статті 91 Цивільного кодексу України, визначено, що цивільна правоздатність юридичної особи виникає з моменту її створення і припиняється з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.
Згідно п. 1 статті 104 Цивільного кодексу України визначено, що юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Вінницької області зареєстрована в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за ідентифікаційним кодом 25495818, є діючою юридичною особою та не перебуває у стані припинення. Протилежного матеріали даної адміністративної справи не містять.
При цьому, обставини щодо дотримання Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Вінницької області обов`язку щодо внесення до Єдиного державного реєстру відомостей про правонаступництво юридичної особи не підлягають оцінці в межах даних правовідносин, оскільки вони не є предметом позову та виходять за межі заявлених позовних вимог.
Надаючи оцінку доводам апелянта в частині відсутності повноважень у членів КДКА Вінницької області, колегія суддів зазначає наступне.
Частиною 3 ст. 2 Закону № 5076-VI установлено, що з метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.
Відповідно до ст. 49 Закону № 5076-VI вищим органом адвокатського самоврядування в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі є конференція адвокатів регіону, адреса робочого місця яких знаходиться відповідно в Автономній Республіці Крим, області, містах Києві та Севастополі та відомості про яких включено до Єдиного реєстру адвокатів України.
Квота представництва, порядок висування та обрання делегатів конференції адвокатів регіону затверджуються Радою адвокатів України.
Конференція адвокатів регіону скликається радою адвокатів регіону не рідше одного разу на рік. Конференцію може бути скликано також за пропозицією не менш як однієї десятої від загальної кількості адвокатів регіону, адреса робочого місця яких знаходиться у відповідному регіоні, або Ради адвокатів України.
У разі, якщо рада адвокатів регіону не скликає конференцію протягом тридцяти днів з дня надходження пропозиції про її скликання, адвокати, які підписали таку пропозицію, або Рада адвокатів України приймають рішення про утворення організаційного бюро зі скликання конференції адвокатів регіону. Організаційне бюро має права ради адвокатів регіону щодо скликання і забезпечення проведення конференції та визначає особу, яка головує на засіданні конференції.
Про день, час і місце початку роботи конференції адвокатів регіону та питання, що вносяться на її обговорення, адвокати повідомляються не пізніш як за п`ятнадцять днів до дня початку роботи конференції.
Конференція адвокатів регіону вважається повноважною, якщо в її роботі бере участь більше половини делегатів конференції.
До повноважень конференції адвокатів регіону належать:
1) обрання голови та членів ради адвокатів регіону, дострокове відкликання їх з посад;
2) обрання делегатів на з`їзд адвокатів України;
3) обрання представника адвокатів регіону до складу Ради адвокатів України та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, дострокове відкликання їх з посад;
4) визначення кількості членів кваліфікаційної і дисциплінарної палат кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, обрання голови та членів кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, дострокове відкликання їх з посад;
5) обрання голови та членів ревізійної комісії адвокатів регіону, дострокове відкликання їх з посад;
6) затвердження штатного розпису і кошторису ради адвокатів регіону, кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури;
7) розгляд та затвердження звіту ради адвокатів регіону, кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, висновків ревізійної комісії адвокатів регіону, представників адвокатів регіону у складі Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури і Ради адвокатів України;
8) прийняття інших рішень відповідно до цього Закону.
Конференція адвокатів регіону приймає рішення шляхом голосування більшістю голосів делегатів конференції, які беруть участь у її роботі.
Згідно ст. 50 Закону 5076-VI кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.
Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури підконтрольна та підзвітна конференції адвокатів регіону.
Голова та члени кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури обираються конференцією адвокатів регіону з числа адвокатів, стаж адвокатської діяльності яких становить не менше п`яти років та адреса робочого місця яких знаходиться відповідно в Автономній Республіці Крим, області, місті Києві, місті Севастополі і відомості про яких включено до Єдиного реєстру адвокатів України, строком на п`ять років. Одна й та сама особа не може бути головою або членом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більше ніж два строки підряд.
Згідно з п. 5 ч. 5 ст. 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури належить також вирішення питань, віднесених до її повноважень цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, ВКДКА, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.
Так, п. 8.1 ст. 8 Положення про КДКА Вінницької області за № 238 від 17.11.2016 року передбачено, що рішення з`їзду адвокатів України, Ради адвокатів України, ВКДКА є обов`язковими для виконання КДКА.
Згідно відповіді голови КДКА у Вінницькій області від 30.09.2025 на запит позивача про надання інформації Рішенням Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області від 15 жовтня 2012 року до складу КДКА Вінницької області строком на п`ять років було обрано:
Голова КДКА - ОСОБА_4 .
Кваліфікаційна палата: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 .
Дисциплінарна палата: ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 
Рішенням Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області від 08 вересня 2017 року до складу КДКА Вінницької області строком на п`ять років було обрано:
Голова КДКА- ОСОБА_4 .
Кваліфікаційна палата: ОСОБА_5 , ОСОБА_25 , ОСОБА_7 , ОСОБА_26 , ОСОБА_9 , ОСОБА_27 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 .
Дисциплінарна палата: ОСОБА_28 , ОСОБА_3 , ОСОБА_29 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 .
Рішенням конференції адвокатів Вінницької області від 31 березня 2017 року строком на п`ять років обрано членом дисциплінарної палати КДКА Вінницької області ОСОБА_30 .
За власною заявою від 19.01.2022 повноваження члена дисциплінарної палати ОСОБА_19 припинено.
За власною заявою від 26.06.24 повноваження члена кваліфікаційної палати ОСОБА_12 припинено.
Разом з тим, у зв`язку з військовою агресією рф проти України прийнято Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», що затверджений Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні».
Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
Воєнний стан на всій території України або в окремих її місцевостях припиняється після закінчення строку, на який його було введено.
Згідно наданих повноважень Радою адвокатів України прийнято рішення № 87 від 05-06.09.2022 «Про затвердження Порядку висування та обрання делегатів Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області, Регламенту Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області, встановлення квоти представництва та повноважень членів органів адвокатського самоврядування», яким взято до уваги зміст рішення Ради адвокатів України № 69 від 21 вересня 2020 року «Про затвердження роз`яснення щодо інституційного континуїтету Національної асоціації адвокатів України та організаційних форм адвокатського самоврядування», та роз`яснено, що задля недопущення інституційного дисконтинуїтету в адвокатурі, доцільним та обґрунтованим є застосування принципу інституційного континуїтету Національної асоціації адвокатів України та відповідних організаційних форм адвокатського самоврядування.
Також враховано, що принцип інституційного континуїтету визначає, що органи, які мають конституційний статус і встановлені Конституцією України та законами України, продовжують функціонувати незалежно від політичних, організаційних чи будь-яких інших обставин, якщо самою Конституцією України та відповідними законами України не передбачено інше.
Так, п. 4 рішення Ради адвокатів України № 87 від 05-06 вересня 2022 вирішено, що органи адвокатського самоврядування Вінницької області та їх члени, а також представники регіону у вищих органах адвокатського самоврядування продовжують виконувати свої повноваження, виходячи із принципу інституційного континуїтету, до початку вступу на посади новообраних членів органів адвокатського самоврядування після скасування чи припинення воєнного стану (до першого засідання у такому органі після скасування чи припинення дії воєнного стану).
При цьому, рішення Ради адвокатів України № 69 від 21 вересня 2020 року «Про затвердження роз`яснення щодо інституційного континуїтету Національної асоціації адвокатів України та організаційних форм адвокатського самоврядування, так і рішення Ради адвокатів України № 87 від 05-06 вересня 2022 «Про затвердження Порядку висування та обрання делегатів Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області, Регламенту Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області, встановлення квоти представництва та повноважень членів органів адвокатського самоврядування» станом на момент розгляду цієї адміністративної справи є чинними, такими, що не скасовані та не визнані протиправними у встановленому законом порядку, а отже є обов`язковими для виконання КДКА Вінницької області.
Доказів зворотного, зокрема рішень судів або уповноважених органів про визнання зазначених актів незаконними чи втрату ними чинності,позивачем не надано. 
Відтак, за відсутності рішень конференції адвокатів про припинення повноважень та підтверджувальних відомостей з Єдиного державного реєстру, правові підстави вважати повноваження Голови та членів КДКА Вінницької області припиненими, відсутні.
Більш того, законність прийняття рішення Ради адвокатів України № 87 від 05-06 вересня 2022 «Про затвердження Порядку висування та обрання делегатів Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області, Регламенту Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області, встановлення квоти представництва та повноважень членів органів адвокатського самоврядування» не є предметом доказування у цій адміністративній справі та виходить за межі заявлених позовних вимог, а тому не підлягає дослідженню та оцінці судом у межах даних правовідносин.
Враховуючи викладене вище, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що оскаржуване рішення прийнято відповідачем на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, а тому відсутні підстави для його скасування.
Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку.
Крім того, у апеляційній скарзі не зазначено жодної норми матеріального або процесуального права, яку порушив суд першої інстанції під час розгляду даної справи та обставини або доказу, якому суд першої інстанції не дослідив чи не надав належної оцінки.
Враховуючи вище викладене колегія суддів дійшла висновку, що доводи апеляційної скарги спростовуються встановленими у справі обставинами.
Колегія суддів звертає увагу, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду –без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права. 
З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення дотримано норми матеріального і процесуального права, а тому відсутні підстави для задоволення вимог апеляційної скарги. 
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 15 січня 2026 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її ухвалення та оскарженню не підлягає. 

Головуючий	 		Матохнюк Д.Б.	
 	 	 	 	
Судді	 	  	Ватаманюк Р.В.    Курко О. П.