печерський районний суд міста києва

Справа № 757/24205/21-ц 
пр. 2-1543/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 березня 2026 року Печерський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді - Козлова Р.Ю. 
при секретарі - Іваненку С.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Балістика» до ОСОБА_1 , Державної організації «Український національний офіс інтелектуальної власності та інновацій», третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Велмет» про визнання недійсними патенту та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:
Позивач ТОВ «Балістика» звернулося до суду із указаним позовом до відповідачів ОСОБА_1 , Державної організації «Український національний офіс інтелектуальної власності та інновацій» про визнання патенту України від 25.06.2019 року НОМЕР_1 на корисну модель «ІНФОРМАЦІЯ_1» та зобов`язання вчинити певні дії. 
В обґрунтування позову представник позивача послався на те, що оспорюваний патент України № НОМЕР_1 на корисну модель «ІНФОРМАЦІЯ_1» не відповідає умові патентоздатності - «новизна», відтак підлягає визнанню недійсним. Посилаючись на те, що позивач ТОВ «Балістика» здійснювало виробництво та продаж підсумку під магазин з тотожним технологічному рішенню у заявленій корисній моделі № НОМЕР_3 з 03 лютого 2018 року, тобто за 1,5 роки до подання заявки відповідачем, просить суд ухвалити рішення, яким: 
визнати недійсним патент України від 25.06.2019 року НОМЕР_1 на корисну модель «ІНФОРМАЦІЯ_1» та 
зобов`язати Державну організацією "Український інститут інтелектуальної власності" внести зміни до Державного реєстру патентів України на корисні моделі щодо визнання недійсним патенту України № НОМЕР_1 на корисну модель "ІНФОРМАЦІЯ_1». 
Представником відповідача 1 подано відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача зазначив, що позивачем не надано належних та допустимих доказів правомірності пред`явлених вимог. Висновки, які надані позивачем є неповними, невмотивованими а дослідження проведенні експертами проведені на підставі недостовірних документів.
Представником відповідача 2 подано відзив на позовну заяву, відповідно змісту якого представник відповідача просить суд відмовити у задоволенні позову у зв`язку з недоведеністю позивачем своїх вимог. 
У свою чергу представник позивача направив відповідь на відзив у якому наполягав на обґрунтованості вимог позивача та наполягав на задоволенні позову. 
З огляду на те, що сторонами у даній справі було подано два різні за змістом висновки експертизи щодо відповідності умові патетоздатності корисної моделі «новизна», за клопотанням представника позивача було призначено судову експертизу з питань інтелектуальної власності, виконання якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6). На вирішення експертизи поставлено питання: Чи відповідає корисна модель «ІНФОРМАЦІЯ_1» за патентом України № НОМЕР_1 від 25.06.2019 року умові патентоздатності «новизна».
За результатами проведення експертного дослідження судом отримано висновок експерта №2574/24-53 від 09 липня 2024 року, відповідно до змісту якого: «Корисна модель за патентом України № НОМЕР_1 «ІНФОРМАЦІЯ_1» не відповідає умові патентоздатності «новизна».
У судовому засіданні представник позивача підтримав пред`явлені позовні вимоги та просив задовольнити позов у повному обсязі. 
Представник відповідача та третьої особи проти задоволення позову заперечував у повному обсязі та вважав висновок складений на виконання ухвали суду від 06.12.2023 року неповним та необґрунтованим та просив при ухваленні рішення врахувати висновки надані стороною відповідача.
В матеріалах справи наявна заява представника Відповідача 2 про розгляд справи за його відсутності.
Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши наявні в матеріалах справи докази та вивчивши зміст поданих учасниками процесу заяв по суті справи, заслухавши пояснення експертів Чабанець Т.М., Фої О.А. , Петренка С.А. та експерта Ковальової Н.М., суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України, ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
За ч. 1 ст. 418 ЦК України право інтелектуальної власності - це право особи на результат інтелектуальної, творчої діяльності або на інший об`єкт права інтелектуальної власності, визначений цим Кодексом та іншим законом.
До об`єктів права інтелектуальної власності належать, зокрема корисні моделі (ч. 1 ст. 420 ЦК України).
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 460 ЦК України корисна модель вважається придатною для набуття права інтелектуальної власності на неї, якщо вона, відповідно до закону, є новою і придатною для промислового використання. Об`єктом корисної моделі може бути пристрій або процес у будь-якій сфері технології.
Відповідно ч.ч. 1, 2 ст. 462 ЦК України набуття права інтелектуальної власності на корисну модель засвідчується патентом. Обсяг правової охорони визначається формулою корисної моделі.
У відповідності до ст. 469 ЦК України права інтелектуальної власності на корисну модель визнаються недійсними з підстав та в порядку, встановлених законом.
Судом встановлено, що Відповідач 1 є власником патенту на корисну модель, який охороняється патентом України від 25.06.2019 року НОМЕР_1 на корисну модель « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».
Згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ОСОБА_1 є директором Третьої особи - ТОВ «ВЕЛМЕТ» (код ЄДРПОУ № 37347778). 
20.05.2020 року третьою особою було направлено претензію Позивачу щодо незаконного використання ним у господарській діяльності патенту на корисну модель № НОМЕР_1 , власником якого є Відповідач 1. 
01.06.2020 року Позивачем направлено відповідь на претензію у якій зазначено, що патент на корисну модель № НОМЕР_1 не відповідає умовам патентоздатності, що визначені статтею 7 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі», оскільки сукупність ознак об`єкту корисної моделі, була відома до дати подання заявки на корисну модель. 
З метою встановлення відповідності корисної моделі НОМЕР_1 умовам патентоздатності, уповноваженою особою Позивача 01.06.2020 року було подано клопотання про проведення експертизи до Національного органу інтелектуальної власності (далі - НОІВ) Державного підприємства "Український інститут інтелектуальної власності" в порядку статті 32-2 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі».
07.12.2020 року НОІВ Державним підприємством «Український інститут інтелектуальної власності» (УКРПАТЕНТ) складено висновок щодо відповідності корисної моделі умовам патентоздатності № НОМЕР_2 , за результатами якого встановлено, що запатентована корисна модель за патентом України на корисну модель № НОМЕР_1 не відповідає умовам патентоздатності корисної моделі, визначеним для неї ч.2 ст.7 ЗУ «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» а саме: за пунктами 1,2,4-7 формули не є новою.
Також, 20.11.2020 року Позивач звернувся до Науково-дослідного центру судової експертизи з питань інтелектуальної власності Міністерства юстиції України з клопотанням про проведення експертизи.
Згідно із висновком експерта №212/20 від 03.12.2020 р., було порівняно сукупність ознак, наведених у незалежному пункті формули корисної моделі за патентом України № НОМЕР_1 від 25.06.2019 р. з ознаками об`єктів, відомості про які виявлено в матеріалах запиту, і, які стали загальнодоступними у світі до дати подання заявки - 15.04.2019 р., а отже корисна модель за патентом України № НОМЕР_1 «ІНФОРМАЦІЯ_1» не відповідає умові патентоздатності «новизна».
Судом, серед іншого встановлено, що сукупність ознак об`єкту корисної моделі за незлежжним пунктом 1 патенту України № НОМЕР_1 від 25.06.2019 «ІНФОРМАЦІЯ_1» була відома до дати подання заявки на корисну модель, а саме до 15.04.2019 з рівня техніки, а саме виріб «ІНФОРМАЦІЯ_5», зразок якого було надано ТОВ «БАЛІСТИКА» на дослідження (Зразок продукції №6 ТМ М-ТАС) та інформація про який міститься в описі до патенту України № НОМЕР_1 від 25.06.2019 «ІНФОРМАЦІЯ_1». 
Крім того, встановлено, що експертами проаналізовано три зразки підсумку ТМ Балістка, які було виготовлено у період з 2018 року, а також джерела інформації, зокрема інтернет сторінки, дописи та листування через електронну пошту. В результаті, встановлено, що Позивач здійснював виробництво та продаж підсумку під магазин з тотожними технологічному рішенню у заявленій корисній моделі НОМЕР_1, з 03.02.2018 року, тобто за 1,5 роки до подання заявки Відповідачем 1. 
Однак з урахуванням наявності в матеріалах справи різних за змістом висновків експертизи, судом за клопотанням Позивача 06.12.2023р. було призначено судову експертизу з питань інтелектуальної власності, виконання якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6). На вирішення експерта (експертів) поставлено питання: Чи відповідає корисна модель «ІНФОРМАЦІЯ_1» за патентом України № НОМЕР_1 умові патентоздатності «новизна»?
У серпні 2024 року на адресу суду повернулись матеріали справи з висновком експерта №2574/24-53 від 09 липня 2024 року за результатами проведення судової експертизи у сфері інтелектуальної власності.
Так, вивчивши зміст висновку експерта №2574/24-53 від 09.07.2024р. судом встановлено, що незалежний пункт 1 та залежні від нього пункти 2-7 формули корисної моделі за патентом України № НОМЕР_1 містять ознаки (наявність конструктивних елементів, їх розташування, зв`язки між елементами та форма виконання цих зв`язків, матеріал, з якого виготовлено елементи, параметри та інші характеристики елементів), якими охарактеризовано пристрій - ІНФОРМАЦІЯ_1.
Отже, формула корисної моделі за патентом України № НОМЕР_1 є багатоланковою і складається з одного незалежного пункту та шести залежних пунктів.
Відповідно до ст.7 Закону України «Про охорону прав на винаходи та корисні моделі» винахід (корисна модель) визнається новим, якщо він не є частиною рівня техніки. Об`єкти, що є частиною рівня техніки, для визначення новизни винаходу повинні враховуватися лише окремо.
Рівень техніки включає всі відомості, які стали загальнодоступними у світі до дати подання заявки до Установи або, якщо заявлено пріоритет, до дати її пріоритету.
Рівень техніки включає також зміст будь-якої заявки на видачу в Україні патенту (у тому числі міжнародної заявки, в якій зазначена/Україна) у тій редакції, в якій цю заявку було подано спочатку, за умови, що дата її подання (а якщо заявлено пріоритет, то дата пріоритету) передує тій даті, яка зазначена у частині четвертій цієї статті, і що вона була опублікована на цю дату чи після цієї дати. 
На визнання винаходу (корисної моделі) патентоздатним не впливає розкриття інформації про нього винахідником або особою, яка одержала від винахідника прямо чи опосередковано таку інформацію, протягом 12 місяців до дати подання заявки до Установи або, якщо заявлено пріоритет, до дати її пріоритету. При цьому обов`язок доведення обставин розкриття інформації покладається на особу, заінтересовану у застосуванні цієї частини.
Згідно з до п. 6.5.2.1. Правил розгляду заявки на винахід та заявки на корисну модель, затверджених наказом Міністерства освіти і науки України № 197 від 15.03.2002р. рівень техніки включає всі відомості, що стали загальнодоступними в світі до дати подання заявки до Держдепартаменту, або, якщо заявлено пріоритет, до дати її пріоритету. При визначенні рівня техніки загальнодоступними вважаються відомості, що містяться в джерелах інформації, з якими будь-яка особа може ознайомитися.
Датою, яка визначає включення джерела інформації до рівня техніки, є:
для опублікованих описів до охоронних документів - зазначена на них дата публікації;
для опублікованих відомостей про заявку на патент на винахід, яку подано до Держдепартаменту, - зазначена на них дата публікації;
для друкованих видань - дата виходу в світ, а за відсутності можливості її встановлення - останній день місяця чи 31 грудня, зазначеного у виданні року, якщо дата виходу в світ визначається лише місяцем або роком;
для депонованих рукописів, статей, оглядів, монографій тощо - дата їх депонування;
для звітів про науково-дослідні роботи, пояснювальних записок до дослідно-конструкторських робіт та іншої конструкторської, технологічної і проектної документації, яка є в органах науково-технічної інформації, - дата надходження її до цих органів;
для нормативно-технічної документації - дата реєстрації їх в уповноваженому органі;
для матеріалів дисертацій і авторефератів дисертацій, виданих на правах рукопису, - дата надходження їх до бібліотеки;
для прийнятих на конкурс робіт - дата викладення їх для ознайомлення, підтверджена документами, які стосуються проведення конкурсу;
для джерел інформації, що сприймаються візуально (плакати, моделі, вироби тощо), - документально підтверджена дата, від якої стає можливим їх огляд;
для експонатів, розміщених на виставці, - документально підтверджена дата початку їх показу;
для усних доповідей, лекцій, виступів тощо - дата доповіді, лекції, виступу, якщо вони зафіксовані апаратурою звукового запису або стенографією в установленому порядку, діючому на зазначену дату;
для відомостей про технічні засоби, що стали відомими в результаті їх використання, - документально підтверджена дата, від якої ці відомості стали загальнодоступними;
для повідомлень по радіо, телебаченню, кіно - дата такого повідомлення, якщо воно зафіксовано на відповідному носії інформації в установленому порядку, діючому на зазначену дату.
Правилами розгляду заявки на винахід та заявки на корисну модель передбачено, що експертиза запатентованої корисної моделі на відповідність умовам патентоздатності проводиться в порядку, установленому пунктами 6.4, 6.5.1 і 6.5.2 вказаних Правил, в обсязі опублікованих формули і опису до деклараційного патенту. 
Перевірку новизни здійснюють щодо всієї сукупності ознак, наведених у формулі винаходу. Об`єкти, що стали відомими до дати подання заявки (або, якщо заявлено пріоритет, до дати її пріоритету), для визначення новизни повинні враховуватися лише окремо. Відомості про об`єкт можуть бути наведені як в одному, так і в різних джерелах інформації. На визнання заявленого винаходу новим не впливає розкриття інформації про нього винахідником або особою, яка одержала від винахідника прямо чи опосередковано таку інформацію протягом 12 місяців до дати подання заявки до Держдепартаменту, або, якщо заявлено пріоритет, до дати її пріоритету. При цьому обов`язок доведення обставин розкриття інформації покладається на особу, зацікавлену в застосуванні цього положення. Якщо заявлений винахід визнано новим відносно незалежного (незалежних) пункту (пунктів) формули, то перевірку новизни відносно відповідних залежних пунктів формули не проводять.
Матеріалами справи підтверджується, що сукупність ознак корисної моделі за незалежним пунктом 1 патенту України № НОМЕР_1 від 25.06.2019 «ІНФОРМАЦІЯ_1» до дати подання заявки на корисну модель, а саме до 15.04.2019 уже була відома з рівня техніки, про що свідчить виріб «ІНФОРМАЦІЯ_5», зображення якого містяться в наданих на дослідження матеріалах справи та інформацію про який подано в описі до патенту України № НОМЕР_1 від 25.06.2019 «ІНФОРМАЦІЯ_1» як інформація про найближчий аналог та наявне там же посилання: [Підсумок для магазинів АК відкритий Gen.2 Multicam M-ТАС: розділ " ІНФОРМАЦІЯ_2 ": веб-сайт "ІНФОРМАЦІЯ_6", Режим доступу: ІНФОРМАЦІЯ_3 дата звернення: 19.03.2019 [4]] та Роздруківці з сайту ІНФОРМАЦІЯ_4, на яку є посилання у описі до патенту України на корисну модель № НОМЕР_1 .
Результат порівняння сукупності ознак корисної моделі за незалежним пунктом 1 патенту України № НОМЕР_1 від 25.06.2019 «ІНФОРМАЦІЯ_1» свідчить про її відомість до дати подання заявки на корисну модель, а саме до 15.04.2019 з рівня техніки, а саме виріб «Підсумок для магазинів M-ТАС», зображення якого містяться в наданих на дослідження документах та інформація про який міститься в роздруківці з сайту facebook.com щодо виробництва підсумку М-ТАС компанією ТМ Милитарист (дата публікації на сайті - 3 липня 2018 р.).
За ч. 1 ст. 6 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» правова охорона надається винаходу (корисній моделі), що не суперечить публічному порядку, принципам гуманності і моралі та відповідає умовам патентоздатності.
Згідно з ч. 2 ст. 6 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» об`єктом винаходу (корисної моделі), правова охорона якому (якій) надається згідно з цим Законом, може бути: продукт (пристрій, речовина, штам мікроорганізму, культура клітин рослини і тварини тощо); процес (спосіб), а також нове застосування відомого продукту чи процесу.
У відповідності до ч. 5 ст. 6 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» обсяг правової охорони, що надається, визначається формулою винаходу (корисної моделі). Тлумачення формули повинно здійснюватися в межах опису винаходу (корисної моделі) та відповідних креслень.
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» корисна модель відповідає умовам патентоздатності, якщо вона є новою і промислово придатною. Винахід (корисна модель) визнається новим, якщо він не є частиною рівня техніки. Об`єкти, що є частиною рівня техніки, для визначення новизни винаходу повинні враховуватися лише окремо. Рівень техніки включає всі відомості, які стали загальнодоступними у світі до дати подання заявки до Установи або, якщо заявлено пріоритет, до дати її пріоритету. Рівень техніки включає також зміст будь-якої заявки на видачу в Україні патенту (у тому числі міжнародної заявки, в якій зазначена Україна) у тій редакції, в якій цю заявку було подано спочатку, за умови, що дата її подання (а якщо заявлено пріоритет, то дата пріоритету) передує тій даті, яка зазначена у частині четвертій цієї статті, і що вона була опублікована на цю дату чи після цієї дати. 
Права на корисну модель можуть бути визнані в судовому порядку недійсними повністю або частково у разі невідповідності запатентованої корисної моделі умовам патентоздатності, що визначені ст. 7 цього Закону; наявності у формулі корисної моделі ознак, яких не було у поданій заявці; порушення вимог ч. 2 ст. 37 цього Закону; видачі патенту внаслідок подання заявки з порушенням прав інших осіб (ст. 33 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі»).
Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Статтею 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.
Належним та допустимим доказом у справах, пов`язаних з вирішенням спорів про визнанням недійсними патенту на корисну модель, є, зокрема, висновок експерта, оскільки питання, пов`язані із відповідністю умовам патентоздатності потребують спеціальних знань.
За правилами ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України).
Згідно з висновком експерта №2574/24-53 від 07.07.2024 р. за результатами проведення судової експертизи об`єктів інтелектуальної власності, який проведено на підставі ухвали суду від 06.12.2023 року складений судовим експертом Ковальовою Н.М., корисна модель за патентом України № НОМЕР_1 не відповідає умові патентоздатності «новизна».
Згідно п. 1.4. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) під час проведення експертиз (експертних досліджень) з метою виконання певного експертного завдання експертами застосовуються відповідні методи дослідження, методики проведення судових експертиз, а також нормативно-правові акти та нормативні документи (міжнародні, національні та галузеві стандарти, технічні умови, правила, норми, положення, інструкції, рекомендації, переліки, настановчі документи Держспоживстандарту України), а також чинні республіканські стандарти колишньої УРСР та державні класифікатори, галузеві стандарти та технічні умови колишнього СРСР, науково-технічна, довідкова література, програмні продукти тощо. Визначення способу проведення експертизи (вибір певних методик, (методів дослідження)) належить до компетенції експерта. 
З висновку вбачається, що разом з ухвалою про призначення експертизи, експертом отримано матеріали цивільної справи №757/24205/21-ц.
На виконання вимог ухвали суду від 06.12.2023 року та норм статті 104 ЦПК України у висновку експерта зазначено, що експерт попереджена про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України.
Зі змісту висновку убачається, що при проведенні дослідження експерту надавались матеріали, необхідні для повного дослідження порушених питань, у ньому міститься докладний опис проведених досліджень та обґрунтовані, чіткі висновки з поставлених запитань.
Зазначене також встановлено в ході пояснень експерта Ковальової Н.М. , яка чітко надала відповіді на поставлені представником відповідача та третьої особи питання. В судовому засіданні не встановлено необґрунтованості та неповноти складеного експертом висновку. Серед іншого експерт надала письмово відповіді на всі поставлені питання, які судом долучені до матеріалів справи. 
Таким чином наданий на виконання ухвали суду висновок експертизи відповідає вимогам процесуального закону і береться судом до уваги в якості доказу, який підтверджує заявлені позовні вимоги в частині невідповідності корисної моделі за патентом України № НОМЕР_1 умові патентоздатності «новизна». Більш того, вказаний висновок узгоджується із іншими матеріалами справи та не суперечить іншим доказам, які наявні в матеріалах.
Що стосується висновків поданих сторонами, які отримані на їх замовлення то суд не вбачає підстав для їх прийняття, оскільки вони є різними за змістом та суперечливими, і саме з цією метою судом було призначено незалежну судову експертизу з порушеного у даних висновках питання. 
Що стосується висновку, складеного експертом Ковальовим К.М. в межах розгляду господарської справи №910/17047/20 то суд не приймає його як належний доказ, оскільки він зроблений на підставі матеріалів іншої справи, що позбавляє суд оцінити його на предмет повноти та відповідності цим матеріалам.
В ході розгляду справи представник відповідача та третьої особи звертався до суду з клопотанням про призначення повторної експертизи, посилаючись на те, що висновок експертизи, складений експертом Ковальовою Н.М. є неповним та необґрунтованим, однак оскільки експерт надала пояснення щодо складеного висновку, в ході яких судом не було встановлено наявності необґрунтованості, неповноти висновку чи невідповідності його матеріалам даної справи, судом було відмовлено у задоволенні цього клопотання.
Будь-яких інших належних та допустимих доказів на спростування зазначеного висновку зі сторони відповідачів суду не надано. 
Додатково, суд бере до уваги наданий позивачем Висновок експертизи № 20515/ЗУ/20 від 07.12.2020 року щодо умов патентоздатності корисної моделі за деклараційним патентом № НОМЕР_1, складений ДП «Український інститут інтелектуальної власності» (Укрпатент), який станом на дату складання висновку виконував функції Національного органу інтелектуальної власності (НОІВ). Висновок складений на підставі статті 33-2 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі».
Відповідно до статті 33-2 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» будь-яка особа може подати до НОІВ мотивоване клопотання про проведення експертизи корисної моделі на відповідність умовам патентоздатності. За подання клопотання сплачується збір. Підготовлений НОІВ висновок щодо відповідності корисної моделі умовам патентоздатності надсилається особі, яка подала клопотання, та володільцю патенту. Висновок НОІВ щодо відповідності умовам патентоздатності може бути залучено особою, яка подавала клопотання, у разі звернення до суду або до Апеляційної палати з метою визнання недійсними прав на корисну модель.
Зазначеним висновком також встановлено, що запатентована корисна модель за патентом України на корисну модель № НОМЕР_1 , не відповідає умовам патентоздатності. 
Оцінивши доданий позивачем висновок НОІВ до матеріалів справи, а також висновок експерта, складений на виконання ухвали суду, в сукупності з іншими доказами у справі за правилами ст. 89 ЦПК України суд не знайшов обставин, які б давали підстави стверджувати про необґрунтованість, неправильність висновків чи суперечливість їх іншим матеріалам справи. За таких обставин обидва висновки є належними та допустимими доказами у справі.
Враховуючи викладене суд доходить висновку, що надані позивачем докази, а також висновки експертизи, свідчать, що патент України № НОМЕР_1 на корисну модель «ІНФОРМАЦІЯ_1» не відповідає умові патентоздатності - «новизна», а отже підлягає визнанню недійсним.
Вирішуючи питання стосовно позовної вимоги про зобов`язання відповідача ДО «Український національний офіс інтелектуальної власності та інновацій» внести до Державного реєстру патентів України на корисні моделі відомості про визнання недійсним патенту на корисну модель, суд враховує наступне.
Відповідно до ч. 3 ст. 33 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» при визнанні прав на винахід (корисну модель) недійсними повністю чи частково в судовому порядку НОІВ повідомляє про це у Бюлетені. Права на винахід (корисну модель), визнані недійсними повністю або частково в судовому порядку, вважаються такими, що не набрали чинності, від дати публікації відомостей про державну реєстрацію винаходу (корисної моделі).
Згідно ст. 1 наведеного Закону національний орган інтелектуальної власності (далі - НОІВ) - державна організація, що входить до державної системи правової охорони інтелектуальної власності, визначена на національному рівні Кабінетом Міністрів України як така, що здійснює повноваження у сфері інтелектуальної власності, визначені цим Законом, іншими законами у сфері інтелектуальної власності, актами центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері інтелектуальної власності, та статутом, і має право представляти Україну в міжнародних та регіональних організаціях.
Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2022 року №943-р «Деякі питання Національного органу інтелектуальної власності» визначено, що Державна організація «Український національний офіс інтелектуальної власності та інновацій» виконує функції національного органу інтелектуальної власності.
Відповідно до ст. 3-1 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» до функцій національного органу інтелектуальної власності входить зокрема опублікування відомостей щодо винаходів і корисних моделей.
За викладених обставин функції по внесенню відомостей до Державного реєстру патентів України на корисні моделі та публікації відомостей про визнання патентів недійсними, про що вимагається позивачем в позові, входять до повноважень ДО «Український національний офіс інтелектуальної власності та інновацій».
Відповідно до п. 2.2 Положення про Державний реєстр патентів України на корисні моделі, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 20.06.2001 року №469, у процесі ведення реєстру до нього вносяться відомості, зокрема, щодо визнання патенту недійсним повністю або частково.
Згідно п. 2.3 Положення про Державний реєстр патентів України на корисні моделі, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 20.06.2001 року №469, підставою для внесення відомостей до реєстру визначено, зокрема, рішення судових органів.
На підставі наведених законодавчих положень, суд визнає обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню, позовна вимога щодо зобов`язання ДО «Український національний офіс інтелектуальної власності та інновацій» внести до Державного реєстру патентів України на корисні моделі відомості про визнання недійсним патенту на корисну модель, та опублікувати відомості про це в офіційному бюлетені «Промислова власність».
Відповідно до ст. 263 ЦПК України, законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Таким чином, системно проаналізувавши вище викладені норми та обставини, дослідивши всі матеріали справи, суд вважає, що є достатньо законних підстав для задоволення позову у повному обсязі.
Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів сторін та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, яких дійшов Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.
Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.
Поряд з цим, за змістом п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах «Трофимчук проти України», «Серявін та інші проти України» обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Також суд, вирішуючи питання про розподіл судових витрат зазначає, що відповідно до ч. 1, 2 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача.
ДО «Український національний офіс інтелектуальної власності та інновацій» як новостворена державна некомерційна організація, якій з 08 листопада 2022 року передані функції Національного органу інтелектуальної власності, не є правонаступником прав та обов`язків ДП «УКРАЇНСЬКИЙ ІНСТИТУТ ІНТЕЛЕКТУАЛЬНОЇ ВЛАСНОСТІ» (Укрпатент) та не несе жодної майнової (компенсаторної) відповідальності за його зобов`язаннями, в т.ч. цивільно-правової відповідальності за дії, бездіяльність чи рішення названої державної інституції.
Крім того, суд буре до уваги ту обставину, що в позовній заяві позивачем не заявлено будь-яких вимог майнового характеру до ДО «Український національний офіс інтелектуальної власності та інновацій».
Таким чином, оскільки судом позов до відповідача ОСОБА_1 задоволено на користь позивача, то з названого відповідача підлягає стягненню у повному обсязі сума витрат зі сплати судового збору у розмірі 4 540 грн. 00 коп. на користь позивача.
Також з відповідача ОСОБА_1 на користь позивача підлягає стягненню 34 077,60 грн. витрат за проведення експертизи.
Керуючись, «Правилами складання, подання заявки на винахід та заявки на корисну модель», ст.ст. 1, 6, 7,33, Законом України «Про охорону прав на винаходи та корисні моделі», ст.ст.16, 420, 460, 462, 496 ЦК України, ст.ст. 2, 4, 5, 76-81, 133, 141, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд, - 

ВИРІШИВ:
Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Балістика» до ОСОБА_1 , Державної організації «Український національний офіс інтелектуальної власності та інновацій», третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Велмет» про визнання недійсними патенту та зобов`язання вчинити дії - задовольнити повністю.
Визнати недійсним патент України від 25.06.2019 року НОМЕР_1 на корисну модель «ІНФОРМАЦІЯ_1» та 
Зобов`язати Державну організацією "Український інститут інтелектуальної власності" внести зміни до Державного реєстру патентів України на корисні моделі щодо визнання недійсним патенту України № НОМЕР_1 на корисну модель "ІНФОРМАЦІЯ_1». 
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Балістика» суму витрат зі сплати судового збору у розмірі 4 540 грн. 00 коп. 34 077,60 грн. витрат за проведення експертизи.
Повне рішення суду складено 16 березня 2026 року.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, або якщо апеляційну скаргу не було подано.
Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя