Справа № 141/11/26
Провадження №2/141/100/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

03 березня 2026 року       с-ще Оратів

Оратівський районний суд Вінницької області в складі головуючого судді Климчука С.В.,
при секретарі судового засідання Бугайчук Ю.С.,
сторони в судове засідання не з`явились,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу № 141/11/26 за позовом  ОСОБА_1 до  ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

У С Т А Н О В И В:
08.01.2026 до суду надійшла позовна заява  ОСОБА_1 до  ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
В обґрунтування позову позивач зазначила, що 29.07.2017 Оратівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницької області було зареєстровано шлюб між нею та відповідачем ОСОБА_2 , актовий запис № 21. Від даного шлюбу сторони мають одну дитину, а саме сина  ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . 
Сімейне життя між сторонами не склалося, стосунки між ними погіршилися, зникло взаєморозуміння та взаємоповага, виникали сварки та конфлікти, кожен з подружжя живе окремим життям та своїми інтересами з листопада 2025 року, фактично сім`я припинила своє існування. 
За зазначених обставин позивач вважає, що подальше спільне збереження сім`ї є неможливим та недоцільним та зазначає, що питання про розірвання шлюбу виникло вже втретє, відтак звернулася до суду з даним позовом, та просить суд не надавати строк на примирення.
Ухвалою суду від 13.01.2026 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі № 141/11/26 та призначено розгляд справи на 12.02.2026.
Судове засідання, призначене на 12.02.2026, не відбулось та було відкладено на 03.03.2026, у зв`язку із неявкою сторін.
Позивач  ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленою про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання 03.03.2026 не з`явилась.
При цьому, 12.02.2026 до суду надійшла заява позивача від 12.02.2026 про розгляд справи № 141/11/26 без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить шлюб розірвати.
Відповідач  ОСОБА_2 позовну заяву з додатками та ухвалу суду від 13.01.2026 отримав та, будучи належним чином повідомленим про дату та місце розгляду справи № 141/11/26, у судове засідання повторно не з`явився, відзив на позовну заяву до суду не направив, а також жодних інших заяв чи клопотань до суду не подавав.
Натомість, конверт з кореспонденцією суду (судовою повісткою про виклик до суду на 03.03.2026), надісланий на адресу місця реєстрації відповідача, повернуто до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».
Відповідно до ч. ч. 2, 4, 6, 7 ст. 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: 1) юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; 2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Згідно п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Отже, у разі якщо судове повідомлення направлено судом за належною адресою, тобто повідомленою суду стороною чи встановленою судом інформацією про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи, і повернуто відділом поштового зв`язку з посиланням на відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, відмовою адресата від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.
Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Згідно із частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Відповідно до частини першої, пунктів 1-2 частини другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.
При вирішенні питання щодо можливості проведення судового розгляду за відсутності відповідача суд враховує, що провадження по даній справі відкрито 13.01.2026, строки для подання заяв по суті справи, визначених статями 191, 193, 199 ЦПК України сплинули, а відзив та зустрічний позов на позовну заяву в строки встановлені ухвалою суду від 13.01.2026 відповідачем подано не було.
Поряд з цим, частина 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997, передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
Зокрема, відповідно до вимог ст. 275 ЦПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
З огляду на зазначені фактичні обставин справи, суд доходить висновку про можливість розгляду справи № 141/11/26 за відсутності сторін за наявними у справі матеріалами.
Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, розглянувши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини.
Як убачається зі свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 29.07.2017 Оратівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницької області було зареєстровано шлюб між  ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , актовий запис № 21. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « ОСОБА_5 ».
Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 07.02.2018 Оратівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницької області, у  ОСОБА_2  та  ОСОБА_1  ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син  ОСОБА_3 .
Причиною розпаду сім`ї є те, що між сторонами відсутнє взаєморозуміння та спільні інтереси, шлюбні відносини між сторонами фактично припинені, шлюб носить формальний характер, тому позивач вважає, що шлюб підлягає розірванню.
Визначаючись щодо спірних правовідносин, суд зазначає наступне.
В статті 51 Конституції України зазначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
Статтею 5 Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен із подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу в шлюб, перебування в шлюбі та щодо його розірвання.
Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Згідно із ч. 1 ст. 55 СК України дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги.
Положеннями ч. ч. 3, 4 ст. 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно із ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Вирішуючи, у відповідності до ст. 111 СК України, необхідність вжиття заходів щодо примирення подружжя, суд враховує, що закріплена у цій статті норма є диспозитивною, оскільки суд вживає заходів щодо примирення подружжя лише у тому випадку, якщо це не буде суперечити моральним засадам суспільства. Тобто, у випадку виявлення обставин або фактів, під час розгляду справи, які свідчать про неможливість збереження шлюбу з позицій моралі та з позицій інтересів подружжя або їх дітей, суд повинен уникати формалізму та не надавати строку на примирення.
Крім того, суд виходить з пункту 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», яка визначає, що вжиття заходів щодо примирення подружжя є можливістю суду, а не його обов`язком та вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення.
Наведене узгоджується із позицією Верховного Суду, викладеною у постанові КЦС ВС від 11 червня 2019 року № 605/434/18 (61-3235св19).
Враховуючи вище зазначені положення законодавства та судової практики, а також установлені у справі обставини, суд не вбачає підстав для вжиття заходів щодо примирення сторін.
Отже, з огляду на те, що між сторонами шлюбні відносини фактично припинені та шлюб носить лише формальний характер, суд вважає, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б її інтересам та інтересам малолітньої дитини, тому шлюб підлягає розірванню.
Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Керуючись ст. ст. 24, 105, 110, 112, 113 СК України, ст. ст. 4, 7, 12, 13, 89, 141,263, 265, 273 ЦПК України, суд
У Х В А Л И В :
1. Позов задовольнити.
2. Розірвати шлюб між  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , та  ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрований 29.07.2017 Оратівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницької області, актовий запис № 21.
3. Прізвище позивача після розірвання шлюбу залишити « ОСОБА_5 ».
4. Судові витрати залишити без відшкодування.
5. Копію рішення направити сторонам у справі згідно ч. 5 ст. 272 ЦПК України.
Рішення суду оформлено та виготовлено 04.03.2026.
Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Позивач:  ОСОБА_1  ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ).
Відповідач:  ОСОБА_2  ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ).
Суддя С.В. Климчук