Справа № 638/7264/26
Провадження № 3/638/1850/26
ПОСТАНОВА
Іменем України
21 квітня 2026 року        м. Харків

Суддя Шевченківського районного суду міста Харкова Щепіхіна В. В., розглянувши адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ХА № 000518 від 26.03.2026 року, 26.03.2026 року о 05 год 10 хв ОСОБА_1 ловив рибу на р. Сівервський Донець навпроти Печенізького гідровузла неподалік смт Печеніги Чугуївського району Харківської області спінінгом, переробленим на драч 1 шт. з оснасткою з 3 гачкми забороненим методом багріння. Вказаними діями ОСОБА_1 порушив розділ 4 п. 1 пп. 8 та розділ 4 п. 2 пп. 1 Правил любительського рибальства та вловив рибу (товстолоб) – 1 шт. вагою 1,8 кг.
ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про розгляд справи повідомлений належним чином. Надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення не оспорює, вину визнає в повному обсязі. 
Відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачених ч. 4 ст. 85 КУпАП, присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою, у зв`язку з чим суддя розглядає справу у відсутності правопорушника.
Суддя, розглянувши адміністративний матеріал, дослідивши докази по справі, дійшов наступного.
Частиною 1 статті 63 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.
Відповідно до п. 2. Розділу ІІ Правил любительського рибальства, затверджених
Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 19 вересня 2022 року № 700 (надалі – Правила), любительське рибальство дозволяється здійснювати рибалкам-любителям безоплатно у порядку загального використання водних біоресурсів для особистих потреб (без права реалізації) не забороненими цими Правилами знаряддями лову і способами добування (вилову) та у мінімально дозволених для добування (вилову) розмірах видів водних біоресурсів під час здійснення любительського рибальства, визначених додатком 1 до цих Правил, за нормами добування (вилову) дозволених видів водних біоресурсів на одного рибалку-любителя за добу (далі - добова норма улову), визначеними додатком 2 до цих Правил».
Відповідно до п.п. 8 п. 1 розділу IV Правил забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову: одинарними з`єднаними між собою, подвійними і потрійними гачками без блешні, природної або штучної принади.
Згідно з п.п. 1 п. 2 розділу  IV Правил забороняється добування (вилов) такими способами, зокрема, багріння.
Частиною 4 статті 85 КУпАП встановлена відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).
За правилами ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку посадова особа встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються: протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, показаннями потерпілих, свідків, тощо.
Суд, повно та всебічно дослідивши адміністративний матеріал, дійшов висновку про те, що винність ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП в повному обсязі доведена дослідженими судом доказами по справі, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ХА № 000518 від 26.03.2026 року; описом-оцінкою знарядь лову, іншого рибальського майна, плавучих та інших транспортних засобів, виявлених у ОСОБА_1 (спінінг, перероблений на драч 1 шт.; оснастка (драч) з 3 начками 1 шт.; риба (товтолоб) 1 шт.) згідно з протоколом № 000518 від 26.03.2026 рокупро адміністративне правопорушення; приймальним актом № 008 від 26.03.2026 року; квитанцією про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення, № 008 від 26.03.2026 року; розрахунком матеріальної шкоди; актом приймання-передачі водних біоресурсів на відповідальне зберігання від 26.03.2026 року.
Вказані докази є узгодженими між собою, отримані у встановленому законом порядку та не викликають сумнівів у їх належності, допустимості та достовірності.
Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Згідно положень ст. 23 КУпАП, адміністративні стягнення є мірою відповідальності і застосовуються з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.
На виконання вимог ст. 33 КУпАП, при накладенні адміністративного стягнення, судом враховується характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.
Вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 за вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, враховуючи умови та характер вчиненого адміністративного правопорушення, особу правопорушника: вік, соціальне положення, ступінь його вини та ставлення до вчиненого, вважаю за необхідне та достатнє для виховання особи, запобігання вчинення нових правопорушень застосувати адміністративне стягнення, в межах санкції вказаної статті у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Також суддя доходить висновку, що в даному випадку таке стягнення, буде достатньою мірою відповідальності для виховання особи, що вчинила дане адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, а також в повній мірі забезпечить запобігання вчинення нових правопорушень як самими порушником, так і іншими особами, та повністю відповідатиме меті його застосування.
Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ХА № 000518 від 26.03.2026 рокута квитанції про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення, № 008 від 26.03.2026 року у ОСОБА_1 було вилучено оснастку (драч) з 3 гачками.
Вирішення питання щодо вилучених речей врегульоване ст. 265 КУпАП та пунктом 11 Порядку зберігання вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення речей і документів, затвердженого Постановою КМУ № 17 від 16.01.2012, відповідно до якого за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення речі і документи в установленому порядку конфіскуються, повертаються володільцеві або знищуються, а у разі вилучення речей за плату - реалізуються.
Таким чином, суд вважає за необхідне конфіскувати у власність держави вилучену у ОСОБА_1 оснастку (драч) з 3 гачками.
Щодо стягнення матеріальної шкоди в розмірі 3 638,00 грн, яка завдана порушенням законодавства про рибне господарство, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1, 3 ст. 40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.
Частиною 1 статті 167 ЦК України визначено, що держава діє у цивільних відносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин.
За змістом ч. 1 ст. 170 ЦК України, держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом.
За змістом ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» (далі Закон), до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, у т.ч. про охорону, використання і відтворення риби та інших водних живих ресурсів.
За правилами ст. 68 Закону підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Аналіз наведених приписів чинного законодавства дає підстави для висновку, що питання про відшкодування шкоди, завданої державі внаслідок вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного із недотриманням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, не може бути вирішено одночасно із притягненням винної особи до адміністративної відповідальності, оскільки вирішується в порядку цивільного судочинства.
Таким чином, оскільки даним правопорушенням було завдано шкоду саме Державі Україна, а не громадянинові, підприємству, установі або організації, тому збитки за вчинене ОСОБА_1 адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП, стягненню не підлягають, вимога т.в.о. начальника Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області Дриля В. про стягнення з ОСОБА_1 заподіяної шкоди у розмірі 3 638,00 грн відповідно до вимог ч. 3 ст. 40 КУпАП може бути вирішена судом в порядку цивільного судочинства.
Згідно зі ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладання адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.
Розмір судового збору відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб
Таким чином, з ОСОБА_1 на користь держави необхідно стягнути судовий збір у розмірі 665 грн 60 коп.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 40-1, 85, 221, 268, 280, 283, 284 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (триста сорок) грн 00 коп.
Відповідно до положень ст.ст. 307, 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, тобто 680 грн 00 коп.
Стягнути з  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 665 грн 60 коп.
Конфіскувати у власність держави вилучені у  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно приймального акту № 008 від 26.03.2026 року, оснастку (драч) з 3 гачками.
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Харківського апеляційного суду через Шевченківський районний суду міста Харкова.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 КУпАП.
Строк пред`явлення постанови до виконання протягом трьох місяців з дня, наступного після набрання рішенням законної сили.

Суддя В. В. Щепіхіна