КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2026 року

справа № 369/9014/24

провадження № 22-ц/824/2218/2026

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
судді-доповідача: Музичко С.Г.,
суддів: Болотова Є.В., Сушко Л.П.
при секретарі: Яхно П.А.

учасники справи:
позивач - керівник Фастівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Фастівської районної державної адміністрації Київської області
відповідачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 
треті особи: ОСОБА_7 , Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України»

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою керівника Фастівської окружної прокуратури Ковальова Дениса Сергійовича на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 25 червня 2025 року під головуванням судді Фінагеєвої І.О., у справі за позовною заявою керівника Фастівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Фастівської районної державної адміністрації Київської області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи: ОСОБА_7 , Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном шляхом повернення земельних ділянок,-
ВСТАНОВИВ:
У провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває цивільна справа №369/9014/24 за позовною заявою керівника Фастівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Фастівської районної державної адміністрації Київської області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи: ОСОБА_7 , Державне підприємство «Київське лісове господарство» про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном шляхом повернення земельних ділянок.
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області позовну заяву залишено без розгляду.
Не погоджуючись із ухвалою суду керівник Фастівської окружної прокуратури Ковальов Денис Сергійович звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу суду скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Вимоги обґрунтовані тим, що на відміну від нормативної грошової оцінки земельних ділянок, експертна грошова оцінка використовується виключно при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок. Жодним законом не передбачено обов`язкове використання звіту експертної грошової оцінки при визначені судового збору під час подання позову до суду.
На момент пред`явлення позову, прокурором встановлено його ціну за офіційною інформацією, тому експертна грошова оцінка, яка визначає лише імовірну ціну продажу на ринку об`єкта оцінки, не може бути застосована для визначення ціни позову.
В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_8 проти апеляційної скарги заперечував, просив залишити без задоволення.
В судовому засіданні прокурор Літковець Ю.А. апеляційну скаргу підтримав, просив її задовольнити.
Перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.
Залишаючи позов без розгляду, , суд першої інстанції виходив з того, що вимоги ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12 травня 2025 року про залишення позовної заяви без руху, позивачем на даний час, не усунуто, судовий збір в повному розмірі за вимоги майнового характеру не сплачено.
Відповідно до ст. 5 ЗУ «Про оцінку земель», Грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, плати за суборенду (у разі передачі в суборенду земельних ділянок державної власності, які орендуються акціонерним товариством, товариством з обмеженою відповідальністю, 100 відсотків акцій (часток) у статутному капіталі якого належать державі, що утворилося шляхом перетворення державного підприємства, у постійному користуванні якого перебували такі земельні ділянки), втрат лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.
Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки.
Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами.
Нормативну грошову оцінку земельних ділянок проводять юридичні особи, які є розробника документації із землеустрою. За результатами проведення нормативної грошової оцінки земель населеного пункту складається технічна документація, яка затверджується сільською, селищною, міською радою. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформлюються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.
Нормативна грошова оцінка земельної ділянки є єдиним офіційним показником, затвердженим державою, експертна оцінка, яка відображає ринкову вартість, не використовується для судового збору, оскільки вона залежить від ринкових умов і не є стандартизованою для таких правовідносин.
Зважаючи на викладене, висновок суду першої інстанції про те, що для визначення вартості об`єкта, тобто ціни позову, необхідно виходити із експертної грошової оцінки спірного майна є помилковим.
Експертна грошова використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок.
Грошова оцінка земельних ділянок проводиться за методикою, яка затверджується Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до п. 3 Постанови Кабінету Міністрів «Про експертну грошову оцінку земельних ділянок» від 11.10.2202 № 1531, експертна грошова оцінка передбачає визначення ринкової (імовірної ціни продажу на ринку) або іншого виду вартості об`єкта оцінки (заставна, страхова, для бухгалтерського обліку тощо), за яку він може бути проданий (придбаний) або іншим чином відчужений на дату оцінки відповідно до умов угоди.
Відповідно до ст. 5 ЗУ «Про оцінку земель», експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами.
Таким чином, на відміну від нормативної грошової оцінки земельних ділянок, експертна грошова оцінка використовується виключно при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок. Жодним Законом не передбачено обов`язкове використання звіту експертної грошової оцінки при визначенні судового збору під час подання до суду позовів.
Крім того, п. 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 17 «про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.
При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов`язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п`ятою статті 216 ЦК).
Таким чином, на момент пред`явлення позову прокурором встановлено ціну майна за офіційною інформацією, тому експертна грошова оцінка, яка визначає лише імовірну ціну продажу на ринку об`єкта оцінки, не може бути застосована для визначення ціни позову, у зв`язку з чим в даному випадку відсутні підстави для застосування положення ст. 185 ЦПК України.
За наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції, відповідно до вимог пункту 6 частини 1 статті 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції скасовує ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі з підстав, передбачених пунктом 4 частини 1 статті 379 ЦПК України і направляє справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
За таких обставин, ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 382, 384 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу керівника Фастівської окружної прокуратури Ковальова Дениса Сергійовича задовольнити.
Ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 25 червня 2025 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.
Повний текст складено 10 березня 2026 року.

Суддя-доповідач

Судді