ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2026 року 	м. Чернівці	Справа № 926/1287/25	

Суддя Господарського суду Чернівецької області Миронюк Сергій Олександрович, за участю секретаря судового засідання Косован А.А., розглянувши матеріали справи

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю “Компанія “Євродор”, Миколаївська обл.

до Управління інфраструктури, капітального будівництва та експлуатації доріг Чернівецької обласної державної адміністрації, м. Чернівці

про повернення безпідставно набутого майна (коштів) в сумі 3281982,73 грн

представники сторін – не з`явилися
ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю “Компанія “Євродор” звернулося до Господарського суду Чернівецької області з позовом до Управління інфраструктури, капітального будівництва та експлуатації доріг Чернівецької обласної державної адміністрації про повернення безпідставно набутого майна (коштів) в сумі 3281982,73 грн.
В обґрунтування позовних вимог стверджується, що між товариством з обмеженою відповідальністю “Компанія “Євродор” (підрядник) та Управлінням інфраструктури, капітального будівництва та експлуатації доріг Чернівецької обласної державної адміністрації (замовник) 20.04.2021 укладено договір на закупівлю робіт №16-ДГ.
Відповідно до умов договору підрядник зобов`язується у порядку та на умовах, визначених цим Договором, своїми силами і засобами на власний ризик та/або із залученням субпідрядних організацій виконати роботи по об`єкту (Код за ДК 021:2015-45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт) «Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення О26127 Маршинці – Форосна – Довжок - /Н-03/ на ділянці км 9+400 – км 14+500 в Чернівецькій області» згідно технічного завдання, в обумовлений договором термін. Замовник зобов`язується прийняти виконані згідно з цим договором та чинним законодавством України належним чином роботи після перевірки фізичних та вартісних показників та сплатити їх вартість по мірі надходження коштів, передбачених на ці цілі на його рахунок.
Позивач зазначає, що всі умови договору та додаткових угод сторонами виконано.
Проте, згідно протоколу №1 наради з вирішення технічних питань, в ході виконання робіт було виявлено, що ширина існуючої основи із піщано-гравійної суміші становить 6 м, край основи шириною 30 – 40 см просочений ґрунтом, забудова та рельєф місцевості, в межах населених пунктів, не дозволяє влаштувати дорожній одяг шириною 7 м., існуюче покриття із гравію не однорідне та має різну несучу здатність, від ПК17+50 до ПК22+00 земляне полотно перезволожене, існуюче гравійне покриття просочене грунтом, наявні пучини та зсуви, поздовжній похил на даній ділянці складає 117%, від ПК42+40 до ПК43+60 через стислі умови відсутня можливість влаштувати водовідвідну канаву.
Відповідно до протоколу наради з вирішення технічних питань №1, затвердженого замовником, було прийнято рішення:
- влаштувати в стислих умовах проїжджу частину шириною 6 м.;
- влаштувати вирівнюваний шар основи ЩПС С-7 обробленої цементом 4% на визначених ділянках;
- на ділянках з конструкцією дорожнього одягу по типу 2 профілювання існуючої основи із гравію влаштувати із додаванням нового матеріалу (0,08м3/м2), шар основи по існуючій гравійній основі влаштувати із ЩПС С-7 обробленої цементом 4% товщиною 10 см.;
- від ПК17+50 до ПК21+40 після осушення земляного полотна влаштувати шар основи із ЩПС С-7 оброблену цементом 4% товщиною 15 см.;
- влаштувати збірний залізобетонний лоток довжиною 240 п/м та змонтувати плити перекриття довжиною 20 п/м;
- влаштувати повздовжній дренаж із щебеню фракції 40*70 від ПК17+50 до ПК 21+40 праворуч, від ПК17+80 до ПК20+20 ліворуч, та влаштувати перехоплюючий дренаж на ПК18+80; ПК 20+20;
- підряднику разом з технічним наглядом визначити обсяги робіт та надати договірну ціну замовнику для затвердження.
Як стверджує позивач, ним були виконані роботи, як ті, що були передбачені договором, так і роботи (додаткові), які було необхідно виконати для досягнення мети – капітального ремонту автомобільної дороги загального користування місцевого значення О26127 Маршинці – Форосна – Довжок - /Н-03/ на ділянці км 9+400-км 14+500 в Чернівецькій області. Вартість додаткових робіт була визначена позивачем в сумі 3281982,73 грн. 
За результатами виконання робіт капітальний ремонт дороги виконаний, об`єкт прийнятий замовником та експлуатується за призначенням.
Однак, замовник не здійснив коригування проектно-кошторисної документації на зазначені роботи, не уклав із позивачем договір на виконання додаткових робіт та не провів оплату фактично виконаних робіт, виконання яких було доручено позивачу. 
У зв`язку з викладеним, позивач звернувся з позовом про повернення безпідставно набутого майна (коштів) в сумі 3281982,73 грн.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.04.2025 справу №926/1287/25 передано на розгляд судді Миронюку С.О. 
Ухвалою від 29.04.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 20.05.2025.
12.05.2025 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.
У відзиві відповідач зазначає, що всі акти приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в були прийняті та оплачені відповідачем ще у 2021 році. Інших актів приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в та довідок про вартість виконаних робіт форми КБ-3, в межах дії договору на адресу відповідача не надходило, більше того, які б були підписані представником замовника, який виконував функції технічного нагляду та засвідчували б факт виконання інших додаткових видів робіт.
Спірні роботи не були передбачені договором чи додатковими угодами. Відповідач стверджує, що додаткові угоди до договору на роботи, які не були передбачені проектно-кошторисною документацією та договірною ціною не укладались. Також відповідачем не зафіксований факт їх виконання відповідно до умов договору, оскільки тільки листом від 08.12.2023 № 371/22 позивач повідомив, що направить на адресу замовника акти виконаних робіт форми КБ-2в, КБ-3.
Відповідач зазначає, що 09.01.2024 позивач направив претензію щодо прийняття та оплати виконаних будівельних робіт № 23/24 разом з актами приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в та довідками про вартість виконаних робіт форми КБ-3 по договору, які не містили жодного підпису. Враховуючи недоліки актів, відповідачем було повернуто позивачу всі довідки про вартість виконаних робіт форми КБ-3, акти приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в та повідомлено про неможливість їх підписання і про відсутність підстав для включення заявлених вимог до проміжного ліквідаційного балансу.
Окрім того, фінансування будівництва, реконструкції, капітального та поточного ремонту автомобільних доріг загального користування місцевого значення Чернівецької області у 2022 року не проводилося, оскільки були встановлені обставини непереборної сили, зокрема надзвичайні, невідворотні та об`єктивні обставини для Замовника, що підтверджені листом Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1, а саме військова агресія російської федерації проти України, що стала підставою введення воєнного стану.
Як наслідок, відповідач просить відмовити у задоволенні позову.
13.05.2025 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.
Судове засідання 20.05.2025 не відбулось у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді Миронюка С.О., яка тривала з 14.05.2025 по 26.05.2025.
Ухвалою від 27.05.2025 призначено підготовче судове засідання на 10.06.2025.
10.06.2025 до суду від позивача надійшло клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи.
Ухвалою від 10.06.2025 відкладено підготовче засідання на 24.06.2025.
20.06.2025 до суду від відповідача надійшли заперечення на клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи.
Ухвалою від 24.06.2025 задоволено клопотання позивача про призначення будівельно-технічної експертизи від 10.06.2025, призначено у справі №926/1287/25 судову будівельно-технічну експертизу, проведення судової будівельно-технічної експертизи доручено Одеському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України, зупинено провадження у справі на час проведення судової будівельно-технічної експертизи.
01.07.2025 матеріали справи №926/1287/25 надіслано Одеському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України.
06.08.2025 до суду від експерта надійшло клопотання від 28.07.2025 №СЕ-19/116-25/16340-БТ про надання додаткових матеріалів, оплату за проведення судової будівельно-технічної експертизи та організації натурного огляду об`єкту дослідження.
Ухвалою від 08.08.2025 поновлено провадження у справі, розгляд клопотання експерта Одеського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України №СЕ-19/116-25/16340-БТ від 28.07.2025 призначено в судовому засіданні на 02.10.2025.
30.09.2025 до суду від відповідача надійшли пояснення.
Ухвалою від 02.10.2025 відкладено розгляд клопотання експерта Одеського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України №СЕ-19/116-25/16340-БТ від 28.07.2025 на 14.10.2025.
Ухвалою від 14.10.2025 відкладено розгляд клопотання експерта Одеського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України №СЕ-19/116-25/16340-БТ від 28.07.2025 на 30.10.2025.
27.10.2025 до суду від позивача надійшло клопотання про зміну питань, поставлених на вирішення судової будівельно-технічної експертизи.
Ухвалою від 30.10.2025 задоволено клопотання позивача про зміну питань, поставлених на вирішення судової будівельно-технічної експертизи від 27.10.2025, змінено питання поставлені на вирішення експерта ухвалою від 24.06.2025, залишено без розгляду клопотання експерта Одеського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України №СЕ-19/116-25/16340-БТ від 28.07.2025, зупинено провадження у справі №926/1287/25 на час проведення судової будівельно-технічної експертизи.
03.11.2025 матеріали справи №926/1287/25 надіслано Одеському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України.
24.12.2025 до суду від експерта надійшло повідомлення про неможливість проведення судової експертизи №СЕ-19/116-25/16340-БТ від 11.12.2025.
Ухвалою від 26.12.2025 поновлено провадження у справі №926/1287/25, призначено підготовче судове засідання на 21.01.2026.
Ухвалою від 21.01.2026 закрито підготовче провадження, призначено справу до розгляду по суті на 12.02.2026.
Ухвалою від 12.02.2026 відкладено розгляд справи по суті на 17.03.2026.
Судове засідання 17.03.2026 не відбулось у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді Миронюка С.О., яка тривала з 17.03.2026 по 23.03.2026.
Ухвалою від 24.03.2026 призначено розгляд справи по суті на 08.04.2026.
У судове засідання 08.04.2026 представники сторін не з`явилися.
В силу приписів ч. 3 ст. 120 Господарського процесуального кодексу України виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.
Відповідно до ч. 11 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами.
Днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи (п. 2 ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України).
Згідно довідки про доставку електронного листа ухвала від 24.03.2026 з повідомленням про дату, час і місце судового засідання 24.03.2026 доставлена до електронного кабінету позивача та відповідача.
Довідка про доставку документа в електронному вигляді до “Електронного кабінету” є достовірним доказом отримання адресатом судового рішення (правова позиція, викладена в постановах Верховного Суду від 30.08.2022 по справі № 459/3660/21, від 23.08.2023 по справі № 380/24487/21).
Оскільки скаржник має зареєстрований "Електронний кабінет" у підсистемі "Електронний суд" ЄСІТС і судом апеляційної інстанції копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху було направлено саме до такого "Електронного кабінету", колегія суддів Верховного Суду вважає, що порушень норм процесуального права, якими регулюється питання вручення судового рішення при такому направленні не відбулося (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 29.02.2024 у справі №904/4199/20).
Також, 08.04.2026 до суду від позивача надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача.
Відповідно до ч. 1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. 
Пунктом 1, 2 ч. 3 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України визначено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.
Крім того, за змістом статті 2 Закону України “Про доступ до судових рішень”, кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.
Ухвали суду у даній справі оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень, отже, відповідач мав можливість ознайомитися з текстом цих ухвал.
Відтак, враховуючи належне повідомлення сторін про дату, час і місце проведення судового засідання, беручи до уваги клопотання позивача про розгляд справи без участі його представника, з метою дотримання балансу прав та інтересів сторін у справі, дотримання розумності строку розгляду справи та за умови достатності наявних у справі матеріалів для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, суд дійшов висновку про те, що неявка в судове засідання представників сторін не перешкоджає розгляду справи по суті.
Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.
20.04.2021 між товариством з обмеженою відповідальністю “Компанія “Євродор” (позивач, підрядник) та Управлінням інфраструктури, капітального будівництва та експлуатації доріг Чернівецької обласної державної адміністрації (відповідач, замовник) укладено договір на закупівлю робіт №16-ДГ.
Відповідно до п. 1.1. договору підрядник зобов`язується у порядку та на умовах, визначених цим Договором, своїми силами і засобами на власний ризик та/або із залученням субпідрядних організацій виконати роботи по об`єкту (Код за ДК 021:2015-45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт) «Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення О26127 Маршинці – Форосна – Довжок - /Н-03/ на ділянці км 9+400 – км 14+500 в Чернівецькій області» згідно технічного завдання, в обумовлений договором термін. Замовник зобов`язується прийняти виконані згідно з цим договором та чинним законодавством України належним чином роботи після перевірки фізичних та вартісних показників та сплатити їх вартість по мірі надходження коштів, передбачених на ці цілі на його рахунок.
Найменування робіт - капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення 026127 Маршинці - Форосна - Довжок - /Н-03/ на ділянці км 9+400 – км 14+500 в Чернівецькій області. Автомобільна дорога місцевого значення 026127 Маршинці - Форосна - Довжок - /Н-03/ на ділянці км 9+400 - км 14+500 в Чернівецькій області надалі в цьому Договорі вживатиметься в значенні “автомобільна дорога”, “об`єкт” (п. 1.2. договору).
Ціна цього Договору становить 54295728,00 гривень (п`ятдесят чотири мільйони двісті дев`яносто п`ять тисяч сімсот двадцять вісім гривень 00 копійок), в т. ч. ПДВ - 9049288,00 гривень. Замовник бере на себе бюджетні зобов`язання відповідно до ст. 48 Бюджетного кодексу України виключно в межах відповідних фактичних надходжень коштів місцевого бюджету. Сума бюджетних асигнувань на 2021 рік станом на дату укладання договору складає 29279999,77 грн. (двадцять дев`ять мільйонів двісті сімдесят дев`ять тисяч дев`ятсот дев`яносто дев`ять гривень 77 копійок) у т. ч. ПДВ - 4 879 999,96 гривень. Договірна ціна є твердою і може бути уточнена за наступних умов: зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків Замовника; узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості робіт); зміни ціни у зв`язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно до змін таких ставок; покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в Договорі або зменшення обсягів робіт, що надаються (п. 3.1.-3.2. договору).
Термін виконання робіт до 31.12. 2021. Строк виконання робіт може продовжуватись у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі непереборної сили, затримки фінансування витрат Замовника. Місце виконання робіт - автомобільна дорога місцевого значення автомобільної 026127 Маршинці - Форосна - Довжок - /Н-03/ на ділянці км 9+400 - км 14+500 в Чернівецькій області (п. 5.1.-5.3. договору).
Підрядник повинен надати передбачені цим Договором роботи Замовнику, якість яких відповідає умовам та вимогам нормативних документів, зазначених у пункті 1.3. цього Договору, та іншими діючими нормативними актами. Відповідальність за якість виконаних робіт, випробування матеріалів, устаткування несе Підрядник. Замовник здійснює контроль за ходом, якістю, вартістю та обсягами виконання робіт відповідно до частини першої статті 849 Цивільного кодексу України та у порядку, передбаченому цим Договором. Замовник має право контролювати якість і обсяг матеріальних ресурсів до моменту їх використання для виконання робіт та в процесі виконання робіт на об`єкті. Замовник призначає свого представника, який постійно контролює якість наданих Підрядником робіт (п. 2.1., 2.2. договору).
У разі виявлення порушень умов цього Договору, будівельних норм і правил, державних та галузевих стандартів, інших нормативних документів Замовник не приймає надані роботи до усунення допущених недоліків, а за необхідності - призупиняє виконання робіт. Матеріали (устаткування), що не відповідають нормативним вимогам, мають негайно усуватися з ділянки виконання робіт і замінюватись за рахунок Підрядника. Неякісно виконані роботи/роботи, у тому числі виконані з використанням матеріальних ресурсів, що не відповідають установленим вимогам, Замовником не оплачуються. Підрядник у визначені Замовником терміни зобов`язаний привести їх у відповідність до встановлених вимог. Якщо Підрядник не усуне в обумовлені строки виявлені недоліки, Замовник має право залучати для цього третіх осіб з компенсацією витрат на їх роботи за рахунок Підрядника (п. 2.4. договору).
Замовник проводить платежі протягом семи робочих днів з дня отримання підписаної уповноваженими представниками сторін та завіреної печатками довідки про вартість виконаних робіт форми КБ-3, актів приймання виконаних будівельних робіт ф.КБ-2в, відповідно до бюджетних асигнувань, встановлених кошторисами та виключно в межах фактичних надходжень коштів на рахунок фінансування об`єкту. Замовник не несе відповідальності за несвоєчасне проведення платежів при відсутності або несвоєчасності бюджетного фінансування, та за затримку перерахування коштів органами Державної казначейської служби (п. 4.1. договору).
Підряднику до початку робіт надається аванс на придбання матеріалів, цей аванс не може перевищувати 30% вартості річного обсягу робіт. Аванс надається протягом семи робочих днів з дня отримання рахунку-фактури від Підрядника. Підрядник зобов`язаний використати аванс впродовж трьох місяців з дня надходження коштів на рахунок (але в будь- якому випадку до закінчення бюджетного року), надавши при цьому в зазначений термін акти приймання виконаних будівельних робіт. У випадку невикористання авансу протягом зазначеного терміну, кошти повернути на розрахунковий рахунок Замовника. Оплата авансу здійснюється шляхом спрямування бюджетних коштів на небюджетні рахунки Підрядника відкриті в органах Казначейства у встановленому законодавством порядку з подальшим використанням зазначених коштів Підрядником (п. 4.2. договору).
За підсумками роботи за місяць Підрядник визначає обсяги та вартість наданих робіт, що підлягають оплаті, готує відповідні документи та подає для підписання Замовнику. Замовник за участю представника Підрядника перевіряє виконання робіт згідно представленого акту (форма №КБ-2в) і підписує його в частині фактично виконаних робіт в межах виділених бюджетних асигнувань, або обгрунтовує причини відмови від його підписання протягом 10 днів з дня одержання (п. 4.3. договору).
Фінансові зобов`язання за договором виникають при наявності та у межах бюджетних асигнувань, установлених планами використання бюджетних коштів. Оплата робіт проводиться у межах одержаних асигнувань на розрахунковий рахунок Підрядника за фактично виконані обсяги робіт згідно ф.№ КБ-2в та ф.№ КБ-3 (п. 4.4. договору).
Замовник має право затримувати платежі за роботи, виконані з порушенням будівельних норм і правил, до усунення Підрядником виявлених порушень та відмовитися від прийняття закінчених робіт у разі виявлення недоліків, які виключають можливість їх використання відповідно до мети, зазначеної у Договорі і не можуть бути усунені Підрядником або третьою особою, а також на строк проведення ним перевірок і випробувань якості наданих робіт (п. 4.8. договору).
Згідно п. 6.1., 6.2. договору замовник зобов`язаний:
- своєчасно та в повному обсязі сплачувати за належним чином надані роботи в порядку, передбаченому розділом IV цього Договору;
- приймати надані роботи згідно з Актами приймання виконаних робіт (ф. №КБ-2в ) та Довідками про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (ф. №КБ-3) за умови дотримання Підрядником п. 2.1. Договору;
- здійснювати технічний нагляд за відповідністю якості наданих робіт діючим нормативним документам;
- при виявленні відхилень від діючих норм при наданні робіт видати Підряднику відповідний припис і не приймати роботи до усунення недоліків за рахунок коштів Підрядника.
Замовник має право:
- у будь-який час перевірити хід і якість виконання робіт (виконання робіт), не втручаючись у діяльність Підрядника;
- відмовитися від Договору та вимагати відшкодування збитків, якщо Підрядник своєчасно не розпочав виконання робіт (виконання робіт) або надає (виконує) їх настільки повільно, що закінчення їх у строк стає явно неможливим;
- достроково розірвати цей Договір у разі невиконання або неналежного виконання зобов`язань Підрядником, повідомивши про це його у строк до 15 робочих днів;
- контролювати виконання робіт у строки, встановлені цим Договором;
- зменшувати обсяг виконання робіт та загальну вартість цього Договору, в тому числі залежно від реального фінансування видатків. У такому разі Сторони вносять відповідні зміни до цього Договору;
- повернути документи Підряднику без здійснення оплати в разі їх неналежної підготовки та оформлення (відсутність необхідних підтверджуючих документів, невідповідність наданих розрахунків вимогам чинного законодавства у сфері ціноутворення, підписів тощо) або подання їх у неповному складі.
Відповідно до п. 6.3., 6.4. договору підрядник зобов`язаний:
- забезпечити виконання робіт в порядку та у строки, встановлені цим Договором;
- забезпечити виконання робіт, якість яких відповідає вимогам даного Договору, будівельним нормам та діючим національним стандартам;
- гарантувати надійність і якість наданих робіт відповідно до вимог діючого законодавства;
- забезпечувати повне, якісне і своєчасне ведення виконавчої документації, яка має відношення до виробничого процесу та надавати Замовнику необхідні документи на його вимогу.
Підрядник має право:
- своєчасно та в повному обсязі отримувати плату за надані роботи за умови фактичного отримання Замовником бюджетних коштів;
- на дострокове виконання робіт за погодженням Замовника.
Договір набирає чинності з дати його підписання і діє по 31 грудня 2021 року, але в будь-якому разі до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань (п. 10.1. договору).
14.05.2021 між сторонами укладено додаткову угоду №1 якою п. 3.1. договору викладено в новій редакції: Ціна цього Договору становить 54295728,00 гривень, в т. ч. ПДВ - 9049288, 00 гривень.
20.12.2021 між сторонами укладено додаткову угоду №2 якою п. 3.1. договору викладено в новій редакції: Ціна цього Договору становить 54295728,00 гривень, в т. ч. ПДВ - 9049288, 00 гривень. Вартість робіт на 2021 рік становить 51579633,09 гривень, в т.ч. ПДВ – 8596605,52 гривень. Пункт 5.1. договору викладено в новій редакції: термін виконання робіт до 31.08.2022 року. Пункт 10.1. договору викладено в новій редакції: Договір набирає чинності з дати його підписання і діє по 31 грудня 2022 року, але в будь-якому разі до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань.
30.09.2022 між сторонами укладено додаткову угоду №3 якою п. 3.1. договору викладено в новій редакції: Ціна цього Договору становить 54295728,00 гривень, в т. ч. ПДВ - 9049288, 00 гривень. Вартість робіт на 2021 рік становить 51579633,09 гривень, в т.ч. ПДВ – 8596605,52 гривень. Вартість робіт на 2022 рік становить 2716094,91 гривень, у т.ч. ПДВ – 452682,49 гривень. Пункт 5.1. договору викладено в новій редакції: термін виконання робіт до 31.12.2022 року.
14.12.2022 між сторонами укладено додаткову угоду №4 якою п. 3.1. договору викладено в новій редакції: Ціна цього Договору становить 54295728,00 гривень, в т. ч. ПДВ - 9049288, 00 гривень. Вартість робіт на 2021 рік становить 51579633,09 гривень, в т.ч. ПДВ – 8596605,52 гривень. Загальна вартість підрядних робіт на 2022 рік складає 0,00 гривень. Пункт 5.1. договору викладено в новій редакції: термін виконання робіт до 31.12.2023 року. Пункт 10.1. договору викладено в новій редакції: Договір набирає чинності з дати його підписання і діє по 31 грудня 2023 року, але в будь-якому разі до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань.
Сторонами підтверджується, що позивачем виконано, а відповідачем прийнято та оплачено роботи передбачені договором та додатковими угодами.
Проте, згідно протоколу №1 наради з вирішення технічних питань, в ході виконання робіт було виявлено, що ширина існуючої основи із піщано-гравійної суміші становить 6 м, край основи шириною 30 – 40 см просочений ґрунтом, забудова та рельєф місцевості, в межах населених пунктів, не дозволяє влаштувати дорожній одяг шириною 7 м., існуюче покриття із гравію не однорідне та має різну несучу здатність, від ПК17+50 до ПК22+00 земляне полотно перезволожене, існуюче гравійне покриття просочене грунтом, наявні пучини та зсуви, поздовжній похил на даній ділянці складає 117%, від ПК42+40 до ПК43+60 через стислі умови відсутня можливість влаштувати водовідвідну канаву.
Відповідно до протоколу наради з вирішення технічних питань №1, затвердженого замовником, було прийнято рішення:
- влаштувати в стислих умовах проїжджу частину шириною 6 м.;
- влаштувати вирівнюваний шар основи ЩПС С-7 обробленої цементом 4% на визначених ділянках;
- на ділянках з конструкцією дорожнього одягу по типу 2 профілювання існуючої основи із гравію влаштувати із додаванням нового матеріалу (0,08м3/м2), шар основи по існуючій гравійній основі влаштувати із ЩПС С-7 обробленої цементом 4% товщиною 10 см.;
- від ПК17+50 до ПК21+40 після осушення земляного полотна влаштувати шар основи із ЩПС С-7 оброблену цементом 4% товщиною 15 см.;
- влаштувати збірний залізобетонний лоток довжиною 240 п/м та змонтувати плити перекриття довжиною 20 п/м;
- влаштувати повздовжній дренаж із щебеню фракції 40*70 від ПК17+50 до ПК 21+40 праворуч, від ПК17+80 до ПК20+20 ліворуч, та влаштувати перехоплюючий дренаж на ПК18+80; ПК 20+20;
- підряднику разом з технічним наглядом визначити обсяги робіт та надати договірну ціну замовнику для затвердження.
Позивачем були виконані роботи, як ті, що були передбачені договором, так і роботи (додаткові), які було необхідно виконати для досягнення мети – капітального ремонту автомобільної дороги загального користування місцевого значення О26127 Маршинці – Форосна – Довжок - /Н-03/ на ділянці км 9+400-км 14+500 в Чернівецькій області. 
Вартість додаткових робіт була визначена позивачем в сумі 3281982,73 грн, що підтверджується довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за грудень 2023 форми КБ-3 на суму 3281982,73 грн, актом приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2023 форми КБ-2в на суму 2781724,42 грн, актом приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2023 форми КБ-2в на суму 500258,32 грн.
Позивач звертався до відповідача з листами №365/22 від 30.11.2022, № 41/23 від 12.04.2023, №371/22 від 08.12.2023 з проханням провести корегування проектно-кошторисної документації.
На листи позивача відповідачем були надані відповіді, враховуючи ситуацію, яка склалася на той момент з фінансуванням сфери дорожнього господарства, а саме, лист від 28.12.2022 № 05.01-02/1144, від 15.01.2024 № 05.01-02/1413 та повернуті акти звірки листом від 15.03.2024 № 01-06/55.
09.01.2024 позивач направив відповідачу Претензію №23/24 щодо прийняття та оплати виконаних будівельних робіт в сумі 3281982,73 грн., разом з актами приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в та довідкою про вартість виконаних робіт форми КБ-3 по Договору №16-ДГ від 20.04.2021.
Згідно відповіді на претензію №01-06/41 від 02.02.2024, враховуючи недоліки актів, відповідачем було повернуто позивачу всі довідки про вартість виконаних робіт форми КБ-3, акти приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в, додані до претензії щодо прийняття та оплати виконаних будівельних робіт вих. № 23/24 від 09.01.2024, та повідомлено про неможливість їх підписання і про відсутність підстав для включення заявлених вимог ТОВ «КОМПАНІЯ «ЄВРОДОР» до проміжного ліквідаційного балансу.
Матеріали справи не містять доказів прийняття та оплати замовником робіт на суму 3281982,73 грн згідно актів приймання виконаних будівельних робіт та довідки про вартість виконаних будівельних робіт, доказів коригування проектно-кошторисної документації до договору та укладення додаткових угод на виконання додаткових робіт. 
Статтею 509 Цивільного кодексу України закріплено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Відповідно до статей 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту та інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від виконання зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
За статтею 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. 
Відповідно до ст. 843 Цивільного кодексу України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. 
Згідно з статтею 875 Цивільного кодексу України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.
У розумінні наведеної норми закону основним предметом договору будівельного підряду є результат будівельних робіт - завершений будівництвом об`єкт або закінчені будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації на замовлення замовника, а не процес виконання робіт чи діяльність підрядника на створення об`єкта та його здачу. Така правова позиція викладена у постановах об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.12.2018 у справі № 910/22058/17, від 23.07.2019 у справі № 911/2076/18, від 24.01.2020 у справі № 910/3362/18, у постановах Верховного Суду від 12.09.2019 у справі № 911/2360/18, від 25.02.2020 у справі № 910/3920/18, від 31.05.2022 у справі №910/4235/20.
В силу ч. 1 ст. 839 ЦК України підрядник зобов`язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором.
В силу ч. 1 ст. 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.
Відповідно до ч. 4 ст. 882 ЦК України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.
Згідно зі статтею 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Відповідно до статей 610, 611 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Частина 1 статті 612 Цивільного кодексу України визначає, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Як зазначено в п. 6.4.2 ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013 "Правила визначення вартості будівництва", затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2013 р. № 293, при визначенні вартості виконаних обсягів робіт і проведенні взаєморозрахунків за виконані роботи по об`єктах будівництва, зведення яких здійснюється за рахунок державних коштів, застосовуються примірні форми первинних облікових документів "Акт приймання виконаних будівельних робіт" (примірна форма № КБ-2в) і "Довідка про вартість виконаних будівельних робіт та виграти" (примірна форма № КБ-3). які наведено у додатку Т або У.
Зазначені типові форми підлягають обов`язковому застосуванню при проведенні взаєморозрахунків за виконані роботи між замовниками за виконавцями робіт з будівництва, що здійснюється за рахунок бюджетних коштів та коштів підприємств, установ і організацій державної власності (лист Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово- комупального господарства України від 16.03.2010 № 12/19-3-9-14-295 "Щодо застосування типових форм первинних облікових документів у будівництві").
Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України “Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні” підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.
Таким чином, акти виконаних робіт форми КБ-2в і довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати форми КБ-3 є первинними звітними документами бухгалтерського обліку, які відображають вартість, види та обсяги виконаних будівельних робіт.
Згідно п. 89 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою КМ України №668 від 01.08.2005р., після одержання повідомлення підрядника про готовність до передачі закінчених робіт (об`єкта будівництва) замовник зобов`язаний негайно розпочати їх приймання.
Відповідно до п. 91 Загальних умов передача виконаних робіт (об`єкта будівництва) підрядником і приймання їх замовником оформлюється актом про виконані роботи.
Як встановлено п.п. 99, 100 Загальних умов розрахунки за виконані роботи проводяться на підставі документів про обсяги виконаних робіт та їх вартість. Документи про виконані роботи та їх вартість складаються і підписуються підрядником та передаються замовнику. Замовник перевіряє ці документи і в разі відсутності зауважень підписує їх. Після підписання документів замовник зобов`язаний оплатити виконані роботи.
Порядок подання підрядником документів про обсяги і вартість виконаних робіт, проведення перевірки їх достовірності, підписання та оплати замовником визначається у договорі підряду.
Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду (ч. 1 ст. 846 ЦК України).
Умовою виконання зобов`язання - є строк (термін) його виконання. Дотримання строку виконання є одним із критеріїв належного виконання зобов`язання, оскільки прострочення є одним із проявів порушення зобов`язання.
У разі виявлення невідповідності робіт, пред`явлених до оплати, встановленим вимогам, завищення їх обсягів або неправильного застосування кошторисних норм, поточних цін та інших помилок, що вплинули на ціну виконаних робіт, замовник має право за участю підрядника скоригувати суму, що підлягає сплаті.
На замовника покладений обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (у тому числі шляхом мотивованої відмови від підписання акту виконаних робіт).
Обов`язок замовника прийняти виконані роботи та підписати акти визначені як умовами договору, так і нормами ст. 853, 882 ЦК України.
Статтею 854 ЦК України передбачено, що якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.
Двосторонній характер договору підряду зумовлює взаємне виникнення у кожної зі сторін прав та обов`язків. Тобто з укладенням такого договору підрядник бере на себе обов`язок виконати певну роботу, і водночас замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.
Таким чином, виконання позивачем робіт за відсутності заперечень відповідача щодо якості таких робіт, надає позивачу "законне очікування", що виконані ним роботи за цим договором будуть оплачені. Невиплата замовником таких коштів виконавцю прирівнюється до порушення права останнього на "мирне володіння майном" (рішення ЄСІІЛ у справах "Брумареску проти Румунії" (п. 74), "Пономарьов проти України" (п. 43), "Агрокомплекс проти України" (п. 166).
Передання і прийняття робіт на підставі підписаного в односторонньому порядку акта і виникнення за таким актом прав та обов`язків можливе за наявності реального виконання робіт за договором у разі неотримання обґрунтованої відмови про причини неприйняття робіт (виявлені недоліки) у строк, визначений договором.
Таким чином, відповідно до норм чинного законодавства підрядник не повинен вчиняти жодних дій щодо спонукання замовника до підписання акту виконаних робіт, а має лише констатувати факт відмови від підписання акту. У свою чергу, обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (у тому числі шляхом мотивованої відмови від підписання акту виконаних робіт) законом покладений саме на замовника.
Отже, замовник, який в порушення вимог статті 882 Цивільного кодексу України безпідставно (невмотивовано) відмовився від прийняття робіт, своєчасно не заявивши про їх недоліки (за наявності таких), не звільняється від обов`язку оплатити роботи. Дана правова позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 21.08.2019 р. у справі №917/1489/18. від 18.07.2019 р. у справі № 910/6491/18.
Згідно протоколу №1 наради з вирішення технічних питань, в ході виконання робіт було виявлено, що ширина існуючої основи із піщано-гравійної суміші становить 6 м, край основи шириною 30 – 40 см просочений ґрунтом, забудова та рельєф місцевості, в межах населених пунктів, не дозволяє влаштувати дорожній одяг шириною 7 м., існуюче покриття із гравію не однорідне та має різну несучу здатність, від ПК17+50 до ПК22+00 земляне полотно перезволожене, існуюче гравійне покриття просочене грунтом, наявні пучини та зсуви, поздовжній похил на даній ділянці складає 117%, від ПК42+40 до ПК43+60 через стислі умови відсутня можливість влаштувати водовідвідну канаву.
Відповідно до протоколу наради з вирішення технічних питань №1, затвердженого замовником, було прийнято рішення:
- влаштувати в стислих умовах проїжджу частину шириною 6 м.;
- влаштувати вирівнюваний шар основи ЩПС С-7 обробленої цементом 4% на визначених ділянках;
- на ділянках з конструкцією дорожнього одягу по типу 2 профілювання існуючої основи із гравію влаштувати із додаванням нового матеріалу (0,08м3/м2), шар основи по існуючій гравійній основі влаштувати із ЩПС С-7 обробленої цементом 4% товщиною 10 см.;
- від ПК17+50 до ПК21+40 після осушення земляного полотна влаштувати шар основи із ЩПС С-7 оброблену цементом 4% товщиною 15 см.;
- влаштувати збірний залізобетонний лоток довжиною 240 п/м та змонтувати плити перекриття довжиною 20 п/м;
- влаштувати повздовжній дренаж із щебеню фракції 40*70 від ПК17+50 до ПК 21+40 праворуч, від ПК17+80 до ПК20+20 ліворуч, та влаштувати перехоплюючий дренаж на ПК18+80; ПК 20+20;
- підряднику разом з технічним наглядом визначити обсяги робіт та надати договірну ціну замовнику для затвердження.
Позивачем були виконані роботи, як ті, що були передбачені договором, так і роботи (додаткові), які було необхідно виконати для досягнення мети – капітального ремонту автомобільної дороги загального користування місцевого значення О26127 Маршинці – Форосна – Довжок - /Н-03/ на ділянці км 9+400-км 14+500 в Чернівецькій області. 
Вартість додаткових робіт була визначена позивачем в сумі 3281982,73 грн, що підтверджується довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за грудень 2023 форми КБ-3 на суму 3281982,73 грн, актом приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2023 форми КБ-2в на суму 2781724,42 грн, актом приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2023 форми КБ-2в на суму 500258,32 грн.
Позивач зазначає, а відповідач не заперечує, що за результатами виконання робіт капітальний ремонт дороги виконаний, об`єкт прийнятий замовником та експлуатується за призначенням.
Суд погоджується, що обсяг робіт, який пред`являвся до оплати на суму 3281982,73 грн не був передбачений договором та проектно-кошторисною документацією, є додатковим та виходить за межі договірної ціни.
Однак, згідно ст. 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.
З аналізу зазначених правових норм вбачається, що зобов`язання із набуття або збереження майна без достатньої правової підстави має місце за наявності таких умов:
- є факт набуття або збереження майна. Це означає, що особа набуває нові цінності, збільшує кількість та вартість належного їй майна або зберігає майно, яке неминуче мало б вибути із її володіння;
- мало місце набуття або збереження майна за рахунок іншої особи. Тобто, збільшення або збереження майна у особи є наслідком втрати або недоотримання цього майна іншою особою.
- обов`язково має бути відсутність правової підстави для набуття або збереження майна за рахунок іншої особи. Тобто, мала місце помилка, обман, випадковість або інші підстави набуття або збереження майна, які не можна віднести до підстав виникнення цивільних прав та обов`язків (ст. 11 ЦК України).
Об`єктивними умовами виникнення зобов`язань з набуття, збереження майна без достатньої правової підстави є: 1) набуття або збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); 2) завдання шкоди у вигляді зменшення або не збільшення майна в іншої особи (потерпілого); 3) обумовленість збільшення або збереження майна з боку набувача шляхом зменшення або відсутності збільшення на стороні потерпілого; 4) відсутність правової підстави для зазначеної зміни майнового стану цих осіб.
Судом враховано, що набуття однією зі сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов`язання не вважається безпідставним.
Тобто, в разі, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, положення ст.1212 ЦК України можна застосовувати тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі.
Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.
Згідно із частиною першою, пунктом 1 частини другої статті 11, частин першої, другої статті 509 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені цими актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.
До підстав виникнення цивільних прав та обов`язків належать, зокрема, договори та інші правочини. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, установлених статтею 11 ЦК України.
Зобов`язання повинне належно виконуватись відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що зазвичай ставляться.
За частиною першою статті 177 ЦК України об`єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші.
Частиною першою статті 202 ЦК України встановлено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Системний аналіз положень частини першої, пункту 1 частини другої статті 11, частини першої статті 177, частини першої статті 202, частини першої статті 1212 ЦК України дає можливість дійти висновку про те, що чинний договір чи інший правочин є достатньою та належною правовою підставою набуття майна (отримання грошей).
Водночас, сама лише наявність укладеного між сторонами договору не є достатньою підставою для віднесення до договірних будь-яких правовідносин, що виникають між цими особами. Для визнання відповідних зобов`язань між сторонами договірними необхідно встановити факт їх виникнення саме на підставі умов та на виконання відповідного договору.
Загальна умова частини першої статті 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах. Набуття однією зі сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов`язання не вважається безпідставним.
Верховний Суд неодноразово зазначав, що набуття однією зі сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов`язання не вважається безпідставним. Тобто у разі, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, положення статті 1212 ЦК України можна застосовувати тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі. Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Аналогічні правові висновки викладено у постановах Верховного Суду від 06.02.2020 у справі №910/13271/18, від 23.01.2020 у справі №910/3395/19, від 23.04.2019 у справі №918/47/18, від 01.04.2019 у справі №904/2444/18.
Таким чином, договірний характер правовідносин виключає можливість застосування до них судом положень статті 1212 ЦК України.
Виключенням є випадки, коли майно безпідставно набуте у зв`язку з зобов`язанням (правочином), але не відповідно до його умов. Предметом регулювання інституту безпідставного набуття чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 17.08.2021 у справі №913/371/20, від 18.06.2021 у справі № 927/491/19.
Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. Правовий висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі № 910/1238/17, від 26.06.2018 у справі № 910/9072/17.
Майно не може вважатися набутим чи збереженим без достатніх правових підстав, якщо це відбулося в не заборонений цивільним законодавством спосіб із метою виникнення у майбутньому певних цивільних прав та обов`язків, зокрема внаслідок тих чи інших юридичних фактів, правомірних дій, які прямо передбачені частиною другою статті 11 ЦК України. 
У разі, коли правочин утворює правову підставу для набуття (збереження) майна, статтю 1212 ЦК України можна застосовувати тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі.
Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. 
Для кондикційних зобов`язань характерним є, зокрема, приріст майна в набувача без достатніх правових підстав, а предметом доказування у цьому випадку є сам факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої. Правова позиція подібного змісту викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.12.2019 у справі № 917/1739/17.
Відповідно до ст. 1213 Цивільного кодексу України набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі. У разі неможливості повернути в натурі потерпілому безпідставно набуте майно відшкодовується його вартість, яка визначається на момент розгляду судом справи про повернення майна.
На підставі вищевикладеного, оскільки матеріалами справи підтверджується належне виконання підрядником своїх зобов`язань за договором, беручи до уваги, що підрядником, з врахуванням протоколу наради з вирішення технічних питань №1, для досягнення мети договору про закупівлю №16-ДГ від 20.04.2021 – капітального ремонту автомобільної дороги загального користування місцевого значення О26127 Маршинці – Форосна – Довжок - /Н-03/ на ділянці км 9+400-км 14+500 в Чернівецькій області фактично виконані додаткові будівельні роботи у зв`язку з укладенням договору, але не відповідно до його умов, суд приходить до висновку, що у відповідача виник обов`язок по оплаті зазначених робіт у сумі 3281982,73 грн на підставі ст. 1212 Цивільного кодексу України, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню.
Як визначено ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами у справі є будь - які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ст. 76 Господарського процесуального кодексу України).
Згідно із статтею 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. 
Приписами статті 79 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до ч. 1 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Суд вважає за необхідне вказати, що Європейський суд з прав людини у рішенні в справі “Руїз Торіха проти Іспанії” вказав, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися у світлі обставин кожної справи. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Стандарт доказування “вірогідності доказів”, який на відміну від “достатності доказів”, підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто, з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати їх саме ту кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу. На суд покладено обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були. Вказаної позиції дотримується Верховний Суд, зокрема у постанові від 21 серпня 2020 року у справі № 904/2357/20.
Отже, на підставі викладеного, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про стягнення заборгованості у сумі 3281982,73 грн підлягають задоволенню.
Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.
Згідно з підпунктом 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2025 складає 3028,00 грн.
За приписами ч. 3 ст. 4 Закону України “Про судовий збір”, при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
З урахуванням викладеного, оскільки у поданій через систему “Електронний суд" позовній заяві міститься одна вимога майнового характеру, ціна позову складає 3281982,73 грн., позивач зобов`язаний був сплатити судовий збір у розмірі 39383,79 грн.
Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Витрати по сплаті судового збору в сумі 39383,79 грн у зв`язку з задоволенням позову відповідно до ч. 1 статті 129 ГПК України покладаються судом на відповідача. 
Окрім того, судом встановлено, що позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір у сумі 49229,74 грн (платіжна інструкція №330 від 11.04.2025), хоча належним до сплати був судовий збір у розмірі 39383,79 грн.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України “Про судовий збір”, сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі, зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.
Згідно ч. 2 ст. 7 Закону України “Про судовий збір”, у випадках, установлених пунктом 1 частини першої цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми.
Відтак, суд звертає увагу позивача, що він не позбавлений права звернення до суду з клопотанням про повернення внесеного судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом в сумі 9845,95 грн.
Керуючись ст. 2, 3, 4, 20, 46, 129, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, суд
УХВАЛИВ:
1. Позов задовольнити.
2. Стягнути з Управління інфраструктури, капітального будівництва та експлуатації доріг Чернівецької обласної державної адміністрації (58000, м. Чернівці, вул. Грушевського Михайла, 1, код ЄДРПОУ 43565662) на користь товариства з обмеженою відповідальністю “Компанія “Євродор” (56400, Миколаївська обл., Доманівський р-н., смт. Доманівка, вул. Мельнична, 22, корпус А, код ЄДРПОУ 38972680, р/р НОМЕР_1 , МФО 326610, ІПН 389726814184) заборгованість у сумі 3281982,73 грн та судовий збір в сумі 39383,79 грн. 

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом двадцяти днів з дня його проголошення до Західного апеляційного господарського суду.
Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 15.04.2026.

Суддя С.О.Миронюк