РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

м. Вінниця
16 квітня 2026 р.  Справа № 120/10564/22

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Альчук М.П., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Вінницької обласної прокуратури про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Вінницької обласної прокуратури про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.
Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 02.03.2024 року адміністративний позов задоволено частково, а саме: визнано протиправною бездіяльність Вінницької обласної прокуратури щодо ненадання доступу до публічної інформації згідно запиту від 17.10.2022 року в частині ознайомлення з оригіналами документів; надання мотивованої відповіді щодо відмови у наданні оригіналів; зазначення порядку оскарження відмови в ознайомленні із оригіналами документів та зобов`язано Вінницьку обласну прокуратуру повідомити про мотивовані підстави відмови в ознайомленні з оригіналами запитуваних в запиті від 17 жовтня 2022 року документами, якщо така відмова матиме місце, та порядок оскарження відмови в ознайомленні з оригіналами документів.
Окрім того, ухвалою суду від 02.03.2024 закрито провадження у частині позовних вимог про:
- визнання протиправними діянь відповідача, що виразились з його вини у: 1) не зазначенні порядку оскарження відмови зазначеної в листі від 05.09.2022 р.; 2) повідомленні неправдивої не достовірної та не точної інформацію про знищення матеріалів про відмову в порушенні кримінальної справи Козятинської міжрайонної прокуратури за 2010-2011 роки (в листі від 05.09.2022 р.); 3) передчасному знищенні матеріалів запитуваних мною в запиті від 28.08.2022 року документів (проваджень) та справ (документів) зазначених в акті №11 затвердженому 13.05.2012 р. керівником Хмільницької окружної прокуратури та схваленому про протоколом ЕК відповідача 13.05.2022 р. №2-22; 4) приховуванні та ненаданні запитуваних в запиті від 28.08.2022 р. інформації та документів; 5) не виконанні постанови Калинівського районного суду від 11.05.2011 р. зазначену в запиті від 28.08.2011 р.;6) не збереженні та не наданні для ознайомлення остаточних процесуальних рішень по двом провадженням зазначеним в запиті від 28.08.2022 р. ; 7) наданні незаконних переваг фігурантам проваджень по моїх заявах вказаних в запиті від 28.08.2022 року порівняно з іншими громадянами та дискримінації мене за ознакою складу (персоналій, належності до суддів) фігурантів (осіб) на яких я вказував в заявах про злочини ним вчинені порівняно з іншими особами мною зазначеними в інших заявах про вчинені ними злочини, що виразилось у формі знищення та укритті інформації та документів стосовно таких осіб, незбереженні остаточних рішень по провадженням стосовно вчинених ними злочинів викладених мною в моїх заявах ( в той час як інші роками застарілі провадження по моїм подібним заявам збережені, остаточні рішення також та надані мені для ознайомлення), ненаданні таких документів та інформації мені (її приховуванні) та збереженні і наданні для ознайомлення інформації та документів відносно інших осіб та збереження такої інформації про них в уповноваженому підрозділі відповідача; 8) повідомлені неправдивої недостовірної інформації про надання належним чином завірених копій мого звернення від 28.08.2022 р. та відповіді від 05.09.22 н\п 5612-2247- 21 (так як це прості ксерокопії і з зверненням я не звертався); 9) не завірені належним чином (не проставленні напису “Згідно з оригіналом” та не скріпленні печаткою прокуратури з найменуванням) створений нею запитуваний документ - відповіді від 05.09.22 н\п 56\2-2247-21; 10) повідомленні листом від 05.09.22 р. не достовірної та неправдивої неточної інформацію про надання запитуваної у запиті від 28.09.2022 р. інформації для ознайомлення (так як надали лише часткову яка зазначена в розписці від 13.10.22 р. а решту запитувану не надано та приховано в т.ч.. всупереч офіційному листу від 04.10.22 р); 11) не наданні доступу для ознайомлення з запитуваною в запиті від 28.09.2022 р. усієї інформації що містилась в оригіналах зазначених в ньому документах з урахуванням застережень запиту щодо способу та умов її надання окрім наданої та зазначеної в моїй розписці від 13.10.22 р.; 12) не зазначенні в акті про відібрання матеріалів про відмову в порушенні кримінальної справи для знищення від 13.05.2012 позначки (запису) про дату знищення документів та справ зазначених в акті, прізвища та ініціалів членів експертної комісії Відповідача або їх ваги та номеру накладної про передачу організації із заготівлі вторинної сировини та дати здачі; 13) затвердженні акту про відібрання матеріалів про відмову в порушенні кримінальної справи для знищення від 13.05.2012 керівником Хмільницької окружної прокуратури без дати затвердження та датою 13.05.2012 року (заднім числом) та до моменту і без погодження (схвалення) акту експертно-перевірною комісією державного архіву; 14) повідомленні неправдивої недостовірної інформацію про надання належним чином завірених копій мого звернення від 28.08.2022 р. та відповіді від 05.09.22 н\п 56\2-2247- 21, запиту від 28.09.22 р. №2-АРХ, розписки та відповіді прокуратури від 04.10.2022 за №56/2-1290 вих22; 15) не завірені належним чином (не проставленні напису “Згідно з оригіналом” та не скріпленні печаткою прокуратури з найменуванням) створений нею запитуваний документ - відповіді від 05.09.22 н\п 56\2-2247-21 та від 04.10.2022 р. за №56/2-1290 вих22; 16) повідомленні листом від 21.10.22 р. не достовірної та неправдивої неточної інформацію про надання для ознайомлення 13.10.2022 року всієї наявної у Хмільницькій окружній прокуратурі інформації що стосується запитуваних мною документів; 17) приховуванні та не наданні запитуваної наявної інформації зазначеної в пунктах 1, 2, 3, 4 інформаційного запиту від 14.10.2022 року мого, отриманого Хмільницькою окружною прокуратурою; 18) повідомленні неправдивої недостовірної інформації про надання належним чином завірених копій моєї розписки від 21.11.2022 р у листі від 08.12.2022 р.; 19) повідомленні листом від 08.12.22 р. не достовірної та неправдивої неточної інформацію про надання мені для ознайомлення працівниками Козятинського відділу Хмільницької окружної прокуратури в повному обсязі наявної в розпорядженні інформації (оскільки це не так, так як не надали інформацію, викладену вище в позові, зокрема акти знищення документів зазначених віще, актів для відібрання для знищення з усіма реквізитами і урахуванням застережень, остаточні рішення по заявам моїм про злочини зазначені в запиті від 28.08.2022 р. тощо; 20) не наданні наявної інформації зазначену в п. 1 та п. 2 запиту від 04.12.2022 р.; 21) відмові, приховуванні та ненаданні інформації зазначеної в інформаційному запиті від 30.09.21 р. з моменту реагування на мій запит до 13.10.22 та 21.11.22 року; 22) надання для ознайомлення документів наглядового провадження 13.10 та 21.11.2022 року зазначеного в запиті від 30.09.21 р.;23) відмові, приховуванні та не наданні інформації зазначеної в запиті від 12.05.2021 р. з моменту реагування на мій запит до 13.10. 22 та 21.11.22 року; 24) надання для ознайомлення документів наглядового провадження 13.10 та 21.11.2022 року зазначених в запиті від 12.05.21 р.; 25) не вилучення перед знищенням (повідомленим листом 05.09.2022 р. за підписом 1*. Нечепоренко) остаточних постанов про відмову в порушенні кримінальної справи та (або) про закриття кримінальних справ (проваджень) по моїм заявам зазначеним в запиті від 28.08.2022 року, та не збереження і не надання мені для ознайомлення їх;
- зобов`язання : 1) повідомити про порядок оскарження відмови зазначеної в листі від 05.09.2022 р.; 2) утриматись від знищення матеріалів запитуваних мною в запиті від 28.08.2022 року документів (проваджень) та справ (документів) зазначених в акті №11 (карандашем написано) затвердженому 13.05.2012 р. керівником Хмільницької окружної прокуратури та схваленому протоколом ЕК Відповідача 13.05.2022 р. №2-22 з яким частково ознайомився; 4) надати запитувану в запиті від 28.08.2022 року інформації; 5) виконати Постанову Калинівського районного суду від 11.05.2011 року зазначену в запиті від 28.08.2022 року; 6) зберегти, відновити та надати для ознайомлення остаточні процесуальні рішення по двом провадженням зазначеним в запиті від 28.08.2022 року; 7) завірити належним чином ( проставленні напису “Згідно з оригіналом” скріпленні печаткою прокуратури з найменуваннні) створений нею запитуваний документ - відповіді від 05.09.22 н\п 56\2-2247-21; 8)надати доступ для ознайомлення з запитуваною в запиті від 28.09.2022 р. усією інформації що містилась в оригіналах зазначених в ньому документах з урахуванням застережень запиту щодо способу та умов її надання окрім наданої та зазначеної в моїй розписці від 13.10.22 р.; 9)завірити належним чином ( вчинити напис “Згідно з оригіналом” та скріпити печаткою прокуратури з найменуванням) створений нею запитуваний документ - відповідь від 05.09.22 н\п 56\2-2247-21 та від 04.10.2022 за №56/2-1290 вих 22; 10)надати запитувану наявну інформацію зазначену в пунктах 1, 2, 3, 4 інформаційного запиту від 14.10.2022 року мого, отриманого Хмільницькою окружною прокуратурою окрім наданої (зазначеної в обох моїх розписках вищевказаних); 11)надати інформацію зазначену в п. 1 та п. 2 запишу від 04.12.2022 р.; 12) вилучити перед знищенням остаточні постанови про відмову в порушенні кримінальної справи та (або) про закриття кримінальних справ (проваджень) по моїм заявам зазначеним в запиті від 28.08.2022 року, і надати мені для ознайомлення їх; 13) зобов`язати Відповідача відновити справи та документи, про знищення яких повідомлено мене листом від 05.09.2022 р. за підписом заступника Хмільницької окружної прокуратури Р.Нечепоренка, як незаконно знищені, а в разі неможливості — поновити мої права та законні інтереси в інший встановлений судом спосіб (наприклад, здійснити розгляд моїх заяв про злочини зазначені в запиті від 28.08.2022 року у встановленому законом порядку; я готовий і можу сприяти).
Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 27.06.2023 року вказану ухвалу залишено без змін.
Постановою Верховного Суду від 31.07.2024 року за результатами розгляду касаційної скарги ОСОБА_1 ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 02.03.2023 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 27.06.2023 року скасовано та справу направлено для продовження розгляду.
15.08.2024 року відповідні матеріали надійшли до Вінницького окружного адміністративного суду.
Ухвалою суду від 22.08.2024 року, зокрема, вказану адміністративну справу прийнято до свого провадження та залишено без руху.
28.08.2024 року до суду від позивача надійшла заява про відвід судді Альчука М.П. та суду.
Ухвалою суду від 29.08.2024 року визнано заяву ОСОБА_2 про відвід судді необґрунтованою та адміністративну справу № 120/10564/22 передати для вирішення питання про відвід іншим суддею, визначеним в порядку, встановленому статтею 31 КАС України.
Так, за результати розгляду питання про відвід іншим суддею винесено ухвалу від 30.08.2024 року, якою відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Вінницького окружного адміністративного суду Альчука М.П. від розгляду адміністративної справи.
02.09.2024 року ОСОБА_1 повторно подано заяву про відвід судді та суду. 
Ухвалою суду від 23.09.2026 року відмовлено у задоволенні вказаної заяви та справу передано для вирішення питання про відвід іншим суддею, визначеним в порядку, встановленому статтею 31 КАС України. 
З результати розгляду питання про відвід іншим суддею винесено ухвалу від 23.09.2024 року, якою відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Вінницького окружного адміністративного суду Альчука М.П. від розгляду адміністративної справи.
Ухвалою суду від 25.09.2024 року відкрито провадження у цій справі та надано учасникам справи строк на подання додаткових пояснень.
Вінницькою обласною прокуратурою подано пояснення, у яких представник зауважує, що не є учасником публічно-правового спору у цій справі. Окрім того зауважує, що усі відповіді надавалися позивачеві відповідно до вимог законодавства України про доступ до публічної інформації або КПК України, у випадку якщо такі відомості стосувалися надання інформації стосовно кримінальних проваджень.
Позивачем до суду подано клопотання, у якому останній зауважує про помилкове віднесення справи до категорії справ незначної складності.
З цього приводу, суд зауважує таке.
За частинами 1-3 статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
У свою чергу, відповідно до частин першої, другої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Як передбачено частиною 4 статті 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до частин 5, 7 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.
Разом з тим, відповідно до частини шостої статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.
Суд зазначає, що відповідно до положень КАС України кожен з учасників справи має право ознайомлюватися з матеріалами справи, зокрема, і з аргументами іншої сторони та реагувати на них відповідно до вимог КАС України, надавати пояснення, наводити свої доводи та міркування.
Водночас суд звертає увагу і на ту обставину, що матеріали справи містять усі необхідні документи по суті справи, а заявлене клопотання не містить будь-якої інформації стосовно предмета спору, яка може бути надана сторонами лише у судовому засіданні за участі їх представників та не може бути надана із заявами по суті справи.
Суд звертає увагу на те, що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження (без виклику сторін) жодним чином не нівелює обов`язок суду всебічно та у повному обсязі дослідити всі обставини справи, надавши їм належну правову оцінку.
Таким чином, враховуючи викладене та з огляду на відсутність належних обґрунтувань на підтвердження заявленого клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Більше того, при відкритті провадження, судом було надано оцінку змісту спірних правовідносин та вирішено порядок розгляду справу.
Ознайомившись із матеріалами справи, судом встановлено таке.
12.05.2021 року позивач направлено запит до Козятинського відділу Хмільницької окружної прокуратури про надання для ознайомлення та зняття фотокопій матеріалів наглядових проваджень по злочинах № 12021025230000133, № 120210252230000127, № 1202102523000144 та матеріалів розгляду його заяв 05.05.2021 року щодо об`єднання вказаних кримінальних проваджень та скарги від 29.04.2021 року.
Листом Хмільницької окружної прокуратури від 07.05.2021 року № 0256/2-665вих-21 повідомлено, що для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження та його звернень позивач може звернутися безпосередньо до підрозділу дізнання відділення поліції № 2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області. Окремо зауважено, що можливість ознайомлення із наглядовими провадженнями відсутня.
30.09.2021 року позивачем адресовано запит до Хмільницької окружної прокуратури із вимогами про надання йому фотокопій матеріалів наглядових проваджень за кримінальними провадженнями № 12019020170000576.
Листом Хмільницької окружної прокуратури від 08.10.2021 року № 56-346-21 повідомлено, що ознайомлення з матеріалами кримінального провадження здійснюється відповідно до вимог КПК.
28.08.2022 року позивач звернувся до Хмільницької окружної прокуратури із запитом від 28.08.2022 року у якому зауважив, що Постановою Калинівського районного суду від 11.05.2011 року для проведення додаткової перевірки направлено матеріали по заяві про скоєння злочину після скасування постанови про відмову у порушенні кримінальної справи від 09.07.2010 року. Так, зокрема, просив надати інформацію щодо того чи виконано вказану постанову суду, чому його не повідомлено про результати розгляду справи, надіслати йому процесуальні рішення або вручити під розпис, а також надати можливість ознайомитися із матеріалами справи. 
Листом Хмільницької окружної прокуратури від 05.09.2022 року № Н/П 56/2-2247-21 позивача повідомлено, що матеріали про відмову в порушенні кримінальної справи в органах прокуратури мають строк зберігання 5 років. Відтак, усі відомості знищені.
Позивачем 28.09.2022 року до Хмільницької окружної прокуратури було адресовано інформаційний запит № 2-АРХ, у якому просив надати оригінали актів про вилучення для знищення матеріалів про відмову в порушенні кримінальної справи Козятинської районної прокуратури за 2010-2011 року, акти про знищення таких документів та накладних чи інших супровідних про передачу їх організаціям із заготівлі вторинної сировини, погоджені описи, протоколи засідань експертних комісій - починаючи з 01.01.2010 року по теперішній час та наглядових проваджень за його зверненнями, а також надати належним чином завірену копію його інформаційного запиту від 28.08.2022 року та відповіді від 05.09.2022 року № Н/П 56/2-2247-21.
Листом Хмільницької окружної прокуратури від 04.10.2022 року № 71/П1056/2-2247-21 надано позивачеві завірені копії запитуваних запитів та відповіді, а також повідомлено, що надання іншої запитуваної у запиті інформації з метою ознайомлення буде проводитися у приміщенні Козятинського відділу Хмільницької окружної прокуратури. 
14.10.2022 року позивачем направлено інформаційний запит до Хмільницької окружної прокуратури із таким змістом: " 1)Чи відповідає дійсним обставинам подій та є достовірними факти, викладені мною 13.10.2022 р. в роз`ясненні у розписці на запит письмовому моєму від 28.09.2022 р. щодо результатів надання доступу до запитуваних мною документів? Якщо ні, то що саме і чому? 2) Чи є вказані мною в розписці документи усіма тими документами, що запитувались мною в запиті від 28.09.2022 року? Якщо ні, то чому мені не надали доступ до інформації, що міститься в решті документах і в яких саме з числа запитуваних мною? 3) Коли керівник окружної прокуратури Кандзьоба М. затверджував та підписував акт № 11 до трьох сторінках якого мені надано доступ (до проставлення дати затвердження, після проставлення дати затвердження, а з якого саме числа)? 4) Коли (число, місяць, рік), ким (ПІБ, посада, місце роботи), яким чином, де (місце, адреса, тощо), саме було знищено (якщо було) документи зазначені в акті № 11 до якого частково мені надано доступ? 5) Надати завірені належним чином копію мого інформаційного запиту, на який надано відповідь заступника прокурора Р-Нечипоренка від 05.09.22 р. №П/П/56/2-2247-21 та самої відповіді (або її дублікат), відповіді на запит від 28.09.2022 р. та цього запиту від 28.09.23 р. включно. 6) Чи є Хмільницька окружна прокуратура та чи була Козятинська міжрайонна прокуратура юридичними особами?" 
Листом Хмільницької окружної прокуратури від 21.10.2022 року № Н/ПW56/2-2247-21 позивачеві надано належним чином завірені копії інформаційних запитів та відповідей, повідомлено, що окружні прокуратури не є юридичними особами. Також повідомлено , що 13.10.2022 року позивачеві надано усю наявну інформацію, а з відомості щодо підстав і інших обставин знищення документів позивача ознайомлено особисто.
Надалі позивачем адресовано запит до Хмільницької окружної прокуратури № 4-АРХ від 04.12.2022 року із таким змістом: "Чи відповідає дійсним обставинам подій та достовірним фактам, викладеним мною 21.11.2022 р. власноруч у розписці про ознайомлення з документами, наданими в приміщенні Козятинського відділу Хмільницької окружної прокуратури? Якщо ні, то що саме і чому? Чи є ще якісь в Хмільницькій окружній прокуратурі нагляду провадження за моїми письмовими зверненнями або які містять інформацію про мою особу, які мені не надано було для ознайомлення на мою письмову запити? Надати завірену належним чином копію вказаної моєї письмової розписки від 21.11.2022."
Так, листом від 03.12.2022 року № 56/2-1596 вих-22 позивачеві надано відповідні копії та повідомлено, що щодо іншої запитуваної вони не є розпорядниками інформації.
Надалі позивачем скеровано інформаційний запит до Вінницької обласної прокуратури від 17.10.2022 року із проханням надати для ознайомлення усі оригінали документів про створення та діяльність експертних комісій з проведення експертизи цінностей документів Хмільницької окружної прокуратури та колишньої Козятинської міжрайонної прокуратури, протоколи засідань експертних комісій за 2021-2022 роки що проводилися для організації і проведення експертизи цінностей документів вказаних органів прокуратури.
Так, листом від 20.10.2022 року № 270696 вих надано запитувані копії. та повідомлено, що Хмільницькою окружною прокуратурою у період з 2021-2022 років на розгляд експертної комісії Вінницької обласної прокуратури (у травні 2022 року) подано для схвалення опис справ тривалого зберігання, опис справ з кадрових питань (особового складу) за 2019-2021 роки до яких надійшли документи колишньої Калинівської місцевої прокуратури.
Також Хмільницькою окружною прокуратурою для схвалення подані акти про вилучення та знищення документів, не внесених до Національного архівного фонду. В акти включені документи за 2010-2015 роки колишніх прокуратур Калинівського, Погребищенського, Літинського районів Козятинської транспортної прокуратури, Козятинської та Хмільницької міжрайонних прокуратур.
31.10.2022 року позивачем адресовано звернення до Вінницької обласної прокуратури щодо ознайомлення з оригіналами документів, наданих на запит від 17.10.2022 року.
У відповіді на яке Вінницькою обласною прокуратурою листом від 03.11.2022 року № 27-1147-15 роз`яснено позивачеві порядок ознайомлення із документами у приміщенні.
Позивач вважаючи, що при розгляді його запитів, наданні на них відповідей, органами прокуратури допущено низку порушень, що призвело до порушення його правової захищеності, звернувся до суду.
Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд керується таким.
Згідно статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно із частиною 1 статті 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честі і гідність інших людей.
Згідно статті 1 Закону України від 13.01.2011 року № 2939-VI "Про доступ до публічної інформації" (далі - Закон № 2939-VI) публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.
Розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються, зокрема суб`єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання (пункт 1 частини 1 статті 13 Закон № 2939-VI).
Пунктом 6 частини 1 статті 14 Закону № 2939-VI визначено, що розпорядники інформації зобов`язані надавати та оприлюднювати достовірну, точну та повну інформацію, а також у разі потреби перевіряти правильність та об`єктивність наданої інформації і оновлювати оприлюднену інформацію.
Тобто, під публічною інформацією мається на увазі відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 25.06.2019 року у справі № 9901/925/18 дійшла висновку, що розпорядник публічної інформації може (і має своїм обов`язком) надати тільки ту публічну інформацію, яку він, з огляду на свій правовий статус, створив та яка певним чином задокументована/відображена на матеріальних носіях інформації і якою він (розпорядник) володіє. Тобто розпорядник може надати ту інформацію, яка вже існує і заздалегідь зафіксована на будь-яких носіях. Вжиття заходів для того, щоб створити інформацію, якої у володінні розпорядника немає, але щодо якої подано інформаційний запит, не охоплюється поняттям доступу до публічної інформації, а тому не покладає на розпорядника (додаткових) зобов`язань та/або відповідальності за надання/ненадання запитувачу такої інформації.
У постанові Верховного Суду від 05.04.2023 року у справі № 420/27593/21 зазначено, що запитувана інформація повинна бути готовою та доступною, міститься, принаймні, в кількох документах і може бути зібрана і надана без значних інтелектуальних зусиль. Не є інформаційним запитом звернення, для відповіді на яке необхідно створити інформацію, крім випадків, коли розпорядник інформації не володіє запитуваною інформацією, але зобов`язаний нею володіти.
Також Верховний Суд у постанові від 13.09.2023 року у справі № 420/16094/21 зазначив, що визначальною ознакою публічної інформації є те, що вона по своїй суті є заздалегідь готовий, зафіксований на певному матеріальному носієві продукт, отриманий або створений суб`єктом владних повноважень у процесі виконання своїх обов`язків. Не є інформаційним запитом звернення, для відповіді на яке необхідно створити інформацію, крім випадків, коли розпорядник не володіє запитуваною інформацією, але зобов`язаний нею володіти. Законодавством визначено виключний перелік підстав, за наявності яких розпорядник інформації має право відмовити в задоволенні запиту та передбачено обов`язкові реквізити такої відмови, зокрема, у відмові в задоволенні запиту на інформацію має бути зазначено мотивовану підставу відмови.
Право на звернення та право на доступ до публічної інформації тісно пов`язані між собою. Право на звернення - це викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги (стаття 3 Закону України "Про звернення громадян") до суб`єктів владних повноважень, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації.
Згідно частин 1, 5 статті 19 Закону № 2939-VI, запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні.
Запит на інформацію має містити: 1) ім`я (найменування) запитувача, поштову адресу або адресу електронної пошти, а також номер засобу зв`язку, якщо такий є; 2) загальний опис інформації або вид, назву, реквізити чи зміст документа, щодо якого зроблено запит, якщо запитувачу це відомо; 3) підпис і дату за умови подання запиту в письмовій формі.
Відповідно до вимог частин 1, 4 статті 20 Закону № 2939-VI, розпорядник інформації має надати відповідь на запит на інформацію не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту. У разі якщо запит стосується надання великого обсягу інформації або потребує пошуку інформації серед значної кількості даних, розпорядник інформації може продовжити строк розгляду запиту до 20 робочих днів з обґрунтуванням такого продовження.
Про продовження строку розпорядник інформації повідомляє запитувача в письмовій формі не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту.
Статтею 22 Закону № 2939-VI визначено, що розпорядник інформації має право відмовити в задоволенні запиту в таких випадках: 1) розпорядник інформації не володіє і не зобов`язаний відповідно до його компетенції, передбаченої законодавством, володіти інформацією, щодо якої зроблено запит; 2) інформація, що запитується, належить до категорії інформації з обмеженим доступом відповідно до частини другої статті 6 цього Закону; 3) особа, яка подала запит на інформацію, не оплатила передбачені статтею 21 цього Закону фактичні витрати, пов`язані з копіюванням або друком; 4) не дотримано вимог до запиту на інформацію, передбачених частиною п`ятою статті 19 цього Закону.
Частина 5 статті 6 Закону № 2939-VI встановлює, що не може бути обмежено доступ до інформації про розпорядження бюджетними коштами, володіння, користування чи розпорядження державним, комунальним майном, у тому числі до копій відповідних документів, умови отримання цих коштів чи майна, прізвища, імена, по батькові фізичних осіб та найменування юридичних осіб, які отримали ці кошти або майно.
Згідно статті 23 Закону № 2939-VI, рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації можуть бути оскаржені до керівника розпорядника, вищого органу або суду.
Запитувач має право оскаржити: 1) відмову в задоволенні запиту на інформацію; 2) відстрочку задоволення запиту на інформацію; 3) ненадання відповіді на запит на інформацію; 4) надання недостовірної або неповної інформації; 5) несвоєчасне надання інформації; 6) невиконання розпорядниками обов`язку оприлюднювати інформацію відповідно до статті 15 цього Закону; 7) інші рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації, що порушили законні права та інтереси запитувача. Оскарження рішень, дій чи бездіяльності розпорядників інформації до суду здійснюється відповідно до Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до статті 24 Закону № 2939-VI, відповідальність за порушення законодавства про доступ до публічної інформації несуть особи, винні у вчиненні таких порушень: 1) ненадання відповіді на запит; 2) ненадання інформації на запит; 3) безпідставна відмова у задоволенні запиту на інформацію; 4) неоприлюднення інформації відповідно до статті 15 цього Закону; 5) надання або оприлюднення недостовірної, неточної або неповної інформації; 6) несвоєчасне надання інформації; 7) необґрунтоване віднесення інформації до інформації з обмеженим доступом; 8) нездійснення реєстрації документів; 9) навмисне приховування або знищення інформації чи документів.
Як свідчать матеріали справи постановою Калинівського районного суду Вінницької області від 12.05.2011 року скасовано постанову помічника прокурора Козятинського міжрайонного прокурора про відмову в порушенні кримінальної справи по заяві ОСОБА_1 про скоєння злочину та матеріали справи повернуто для проведення додаткової перевірки до Козятинської міжрайонної прокуратури Вінницької області.
Так, з метою з`ясування результатів виконання вказаної постанови, позивач звернувся із запитом від 28.08.2022 року.
Хмільницькою окружною прокуратурою було надано відповідь від 05.09.2022 року № Н/П 56/2-2247-21, якою, зокрема, повідомлено, що запитувана інформація створена у процесі виконання вимог КПК України, поряд з тим повідомлено, що запитувану інформацію надати неможливо, оскільки матеріали про відмову в порушенні кримінальної справи Козятинської міжрайонної прокуратури за 2010-2011 року вилучені для знищення та знищені.
Відповідно до частини першої статті 6 Закону № 2939-VI інформацією з обмеженим доступом є: конфіденційна інформація; таємна інформація; службова інформація.
Згідно із частиною 7 цієї статті обмеженню доступу підлягає інформація, а не документ. Якщо документ містить інформацію з обмеженим доступом, для ознайомлення надається інформація, доступ до якої необмежений.
Частиною 1 статті 8 Закону № 2939-VI визначено, що таємною інформацією є інформація, доступ до якої обмежується відповідно до частини другої статті 6 цього Закону, розголошення якої може завдати шкоди особі, суспільству і державі. Таємною визнається інформація, яка містить державну, професійну, банківську таємницю, таємницю досудового розслідування та іншу передбачену законом таємницю.
Пунктом 5 частини 1 статті 3 КПК України встановлено, що досудовим розслідуванням є стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.
У частині другій статті 214 КПК України, зокрема, передбачено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.
Таким чином, інформацією, яка містить таємницю досудового розслідування, є та, яку було створено або одержано відповідачем у кримінальному провадженні після внесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення. Доступ до такої інформації мають учасники кримінального провадження та інші особи.
Так, КПК України регламентує спеціальний порядок доступу (ознайомлення) учасників кримінального провадження з інформацією, створеною (одержаною) у ході досудового розслідування та судового провадження відповідної кримінальної справи. А тому доступ учасників кримінального провадження до інформації, створеної (одержаної) у ході досудового розслідування, забезпечується в порядку, встановленому кримінальним процесуальним законодавством.
Суд зауважує, що про зазначене повідомлено позивача.
Окрім того позивача повідомлено, що запитувані ним матеріали знищено.
Крім того, заявнику повідомлено, що документи, запитувані позивачем у запиті від 28.02.2022 року відповідно до "Переліку типових документів, що створюються під час діяльності державних органів місцевого самоврядування, інших установ, підприємств та організацій, із зазначенням строків зберігання документів", затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 12.04.2012 року № 578/5 (чинний) та ст. 122 "Переліку документів, що утворюються в діяльності органів прокуратури України із зазначенням строків зберігання документів", затвердженого наказом Генерального прокурора України № 116 від 23.12.2013, Інструкції з діловодства, затвердженої наказом Генерального прокурора України № 3 від 15.01.2013, матеріали про відмову в порушенні кримінальної справи в органах прокуратури, строк зберігання 5 років, на теперішній час вилучені для знищення та знищені.
Строки зберігання документів визначені наказом Генерального прокурора № 2 від 08.01.2019 року затверджено Перелік документів, що створюються під час діяльності органів прокуратури України, із зазначенням строків зберігання документів, а також Переліком типових документів, що створюються під час діяльності державних органів та органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб, із зазначенням строків зберігання документів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 12.04.2012 року № 578/5.
Відповідно до приписів Положення про експертну комісію Вінницької обласної прокуратури, затвердженої наказом керівника обласної прокуратури від 27.04.2021 року № 95, експертна комісія приймає рішення про схвалення номенклатури справи, описів тривалого зберігання (понад 10 років) окружних прокуратур, які не мають статусу юридичної особи, що належать до сфери управління обласної прокуратури та у діяльності яких не утворено документи НАФ.
Матеріали про відмову в порушенні кримінальної справи, запитувані позивачем в аналізованому запиті, як вид оспорюваного документу вносилися до номенклатури справ колишньої Козятинської міжрайонної прокуратури з терміном зберігання 5 років, відповідно до статті 118 чинного на момент створення такого документу Переліку документів, що утворюються в діяльності органів прокуратури України, із зазначенням строків зберігання документів, схваленого протоколом № 39 експертної комісії Генеральної прокуратури від 15.07.2003 року та протоколом № 7 ЦЕПК Державного комітету архів України від 12.12.2003 року.
Порядок відбору документів, терміни зберігання яких закінчилися та складання акту про вилучення цих документів регламентовано Тимчасовою інструкцію з діловодства в органах прокуратури України, затвердженою наказом Генерального прокурора України № 27 від 12.02.2019 та Правилами організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затвердженими наказом Міністерства юстиції України від 18.06.2015 року № 100/5.
Відповідно до пункту 13.3.7 Тимчасової інструкції з діловодства в органах прокуратури України справи включаються в акт про вилучення їх для знищення, якщо передбачений для них строк зберігання закінчився до 1 січня року, у якому складено акт. Наприклад, справи з трирічним строком зберігання, закінчені у 2018 році, можуть включатися в акт, складений не раніше 1 січня 2022 року, з п`ятирічним строком зберігання – не раніше 1 січня 2024 року з урахуванням приміток, зазначених у відповідних переліках документів.
Акт про вилучення документів для знищення складається у двох примірниках на всі справи прокуратури в цілому. Назви однорідних справ, відібраних для знищення, вносяться в акт під загальним заголовком із зазначенням кількості справ, включених до кожної групи.
Відповідно до пункту 13.3.8 Тимчасової інструкції з діловодства в органах прокуратури України прокуратури, у діяльності яких не утворюються документи НАФ, складають акти про вилучення для знищення документів після підготування описів справ тривалого (понад 10 років) строку зберігання та із кадрових питань (особового складу). Акти одночасно з описами справ подаються на розгляд ЕК прокуратури, після чого схвалені акти про вилучення для знищення разом з описами справ із кадрових питань (особового складу) подаються згідно із законодавством до експертно-перевірної комісії (ЕПК) ЦДАВО України (обласного державного архіву). Знищення документів проводиться після затвердження акта керівником прокуратури.
У разі внесення до акта про вилучення для знищення документів, не внесених до НАФ, первинної фінансової та бухгалтерської документації до нього додається довідка про ревізію, проведену органами державного фінансового контролю за сукупними показниками фінансово-господарської діяльності. Довідка підписується керівником прокуратури та головним бухгалтером.
Пунктом 13.3.10 Тимчасової інструкції з діловодства в органах прокуратури України прокуратури справи, відібрані для знищення, після погодження та затвердження актів передаються організаціям із заготівлі вторинної сировини за накладними, у яких зазначається вага паперової макулатури, що передана для переробки. Дата здачі документів, їх вага та номер накладної вказуються в актах про виділення документів для знищення. Ці акти зберігаються в архівному фонді прокуратури.
Якщо обсяг справ, виділених для знищення, незначний, вони можуть бути спалені, про що в акті робиться позначка.
Судом встановлено, що з метою проведення експертизи цінності документів, що формуються в процесі документування діяльності Вінницької обласної прокуратури, наказом від 06.04.2022 року № 41 утворено експертну комісію обласної прокуратури.
Так, на розгляд експертної комісії Вінницької обласної прокуратури Хмільницькою окружною прокуратурою були подані для розгляду та схвалення описи справ тривалого зберігання, описи справ з кадрових питань (особового складу) та актів про вилучення для знищення документів не внесених до НАФ фонду колишньої Калинівської місцевої прокуратури.
Надалі експертною комісією схвалено акт № 11 про виділення для знищення документів не внесених до НАФ, зокрема й матеріалів про відмову в порушенні кримінальної справи колишньої Козятинської міжрайонної прокуратури за 2011 рік.
Відповідно до доводів відповідача у ході експертизи цінності документів строки зберігання зазначених матеріалів було переглянуто у зв`язку з втратою чинності Переліку документів, що утворюються в діяльності органів прокуратури України, із визначенням строків зберігання документів, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 15.07.2003 та набранням чинності переліку документів, що створюються в діяльності органів прокуратури України, із зазначенням строків їх зберігання, затверджений наказом Генеральної прокуратури України від 08.01.2019 № 2. 
Відтак, суд констатує, що відповідно до чинних норм законодавства відповідачем правомірно знищено матеріали, у зв 'язку із закінченням термінів їх зберігання до 01.01.2018 року.
Окрім того, суд зауважує, що усі документи стосовно знищення матеріалів, термін дії яких закінчився оформлено відповідного до вищезазначених нормативно-правових актів.
Відтак, вимоги позивача щодо визнання протиправними дій про передчасне знищення матеріалів запитуваних в запиті від 28.08.2022 року та справ у акті № 11, не збереженні та не наданні для ознайомлення процесуальних рішень по провадженнях запитуваних в аналізованому запиті, не зазначення в акті про відібрання матеріалів про відмову в порушенні кримінальної справи, затвердження акту про відібрання матеріалів про відмову в порушення кримінальної справи для знищення від 13.05.2013 року, не вилученні перед знищенням остаточних постанов про відмову в порушенні кримінальних справ є безпідставними.
Окрім того, судом враховано, що оскільки 28.08.2022 заявник звернувся із запитом щодо руху матеріалів кримінальної справи за його заявою, поданою з приводу рішення Калинівського районного суду від 11.05.2011 року, і вказана інформація була відсутня через знищення документів, про це його повідомлено листами Хмільницької окружної прокуратури від 13.05.2022 року та Національного архівного фонду від 11.09.2022 року.
Відтак, суд зауважує, що Хмільницькою окружною прокуратурою належним чином повідомлено позивача про відсутність можливості надання відомостей щодо запитуваної ним інформації.
Таким чином твердження позивача щодо протиправності дій у частині повідомлення неправдивої та недостовірної інформації про знищення матеріалів про відмову в порушенні кримінальної справи Козятинської міжрайонною прокуратурою за 2010-2011 роки, приховуванні та ненаданні запитуваних в запиті від 28.08.2022 року інформації та документів.
Окремо суд зауважує, що як Закон України "Про звернення громадян" так і Закон № 2939-VI встановлено, що відмова у задоволенні запиту або рішення про відмову у задоволенні вимог, викладених у заяві повинні містити порядок оскарження.
Так, відсутність у відповіді, відображеній в листі від 05.09.2022 року порядку оскарження підтвердження під час судового розгляду.
Суд відхиляє доводи Вінницької обласної прокуратури щодо того, що вказаний лист є роз`ясненням.
Так, суд погоджується з відсутністю можливості надання певної інформації, разом з тим, вказане також є відмовою у зв`язку з наявністю об`єктивних причин.
Разом з тим, суд зауважує, що підстави для задоволення вимог у вказаній частині відсутні, з огляду на таке.
Так, Верховний Суд у справі № 640/11643/19 у контексті завдань адміністративного судочинства (статті 2 КАС України) зазначив: звернення до суду є способом захисту порушених прав, свобод або законних інтересів позивача. З огляду на вимоги статті 2, статті 5 КАС України об`єктом судового захисту в адміністративному судочинстві є не будь-який законний інтерес, а порушений суб`єктом владних повноважень.
Так, розвиваючи вказане, суд зауважує, що таке порушення має формальний (процедурний) характер і саме по собі не призвело до обмеження чи позбавлення позивача права на ефективний захист. 
З огляду на те, що позивач фактично реалізував своє право на оскарження, звернувшись до суду з цим позовом, відсутність у відповіді інформації про порядок оскарження не створила перешкод для захисту його прав та інтересів. 
У зв`язку з цим суд вважає, що похідна вимога про зобов`язання роз`яснити порядок оскарження цієї випоти не може бути задоволена, з огляду на фактичну реалізацію. такого порядку.
Відтак, з огляду на відсутність порушення, яке б перешкодило реалізації права на судовий захист, позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають.
Принагідно, суд зауважує, що фактично усі запити адресовано до органів прокуратури у зв`язку із тим, що позивач вважає, що уповноваженими особами органів прокуратури не виконано вказівок Калинівського районного суду від 11.05.2011 року, про що останнім фактично зауважено в розглядуваному запиті.
Разом з тим, оскарження в будь-який спосіб процесуальних актів, дій (бездіяльності) прокурорів поза передбаченим процесуальним законом порядком не допускається. 
Таким чином, ця вимога знаходиться поза площиною публічно-правових відносин, аналізованих у цій справі та виходять за межі дійсного предмета спору. Відтак, не може бути задоволено.
Окрім того, суд зауважує, що вказане стосується й вимоги позивача щодо надання незаконних переваг фігурантам провадження.
Більше того, судом уже надано оцінку правомірності діям Вінницької обласної прокуратури у процедурі знищенні документів, термін зберігання яких закінчено.
Окремо, суд враховує, що звернення до суду є способом захисту порушених суб`єктивних прав, а не способом відновлення законності та правопорядку у публічних правовідносинах загалом.
Таким чином, такі доводи позивача не можуть відображати та вказувати на протиправність дій щодо приховування інформації під час розгляду заяв позивача.
Надалі позивачем було надіслано 28.09.2022, № 2-АРХ про надання для ознайомлення оригіналів документів: актів про вилучення для знищення матеріалів про відмову в порушенні кримінальної справи Козятинської міжрайонної прокуратури за 2010-2011 роки, актів про знищення таких документів та накладних чи інших супровідних документів про передачу їх організаціям із заготівлі вторинної сировини, погоджені описи, протоколи засідань експертних комісій, починаючи з 01.01.2010 по теперішній час, та наглядових проваджень за його зверненнями, а також надання завірених належним чином копій його звернення від 28.08.2022 та відповіді на нього від 05.09.2022 № н/п 56/2-2247-21.
За результатами його розгляду 04.10.2022 за № 56/2-2247-21 позивачеві, зокрема надано запитувану інформацію, а саме копію його звернення від 28.08.2022 та копію відповіді на нього від 05.09.2022 № н/п 56/2-2247-21, а також повідомлено, що з метою ознайомлення з іншою запитуваною інформацією, йому необхідно звернутись до Козятинського відділу Хмільницької окружної прокуратури за адресою: вул. Січових Стрільців, 40, м. Козятин Вінницької області з понеділка по п`ятницю з 09-00 години по 13-00 годину та з 13-45 години по 18-00 годину.
Позивача ознайомлено із документами у приміщенні прокуратури, про що свідчить розписка останнього від 13.10.2022 року та 21.11.2022 року.
Окрім того, позивачем було адресовано запит № 3-АРХ від 14.10.2022, в якому запитувач просив надати інформацію: чи відповідають дійсності факти, викладені та розписані ним власноручно 13.10.2022 на запиті від 28.09.2022 під час ознайомлення з матеріалами; чи надано працівниками 13.10.2022 всі документи, які ним запитувались; коли керівник Хмільницької окружної прокуратури Кандзьоба М.С. затверджував та підписував акт № 11 на трьох сторінках; коли, ким та де знищено документи, зазначені в акті № 11, до якого ОСОБА_1 частково надано доступ; повторно надати завірені належним чином копії його інформаційного запиту від 28.08.2022 та відповіді Хмільницької окружної прокуратури на нього від 05.09.2022 № 56/2-2247-21, а також запиту від 28.09.2022 та відповіді прокуратури на нього від 04.10.2022 № 56/2-2247-21; чи є Хмільницька окружна прокуратура та чи була Козятинська міжрайонна прокуратура юридичними особами.
Результати розгляду повідомлено позивачеві листом 21.10.2022 за № 56/2-2247-21.
17.10.2022 до Хмільницької окружної прокуратури від ОСОБА_1 надійшов запит № 3-АРХ від 14.10.2022, у якому позивач просив надати інформацію: чи відповідають дійсності факти, викладені та розписані ним власноручно 13.10.2022 на запиті від 28.09.2022 під час ознайомлення з матеріалами; чи надано працівниками 13.10.2022 всі документи, які ним запитувались; коли керівник Хмільницької окружної прокуратури Кандзьоба М.С. затверджував та підписував акт № 11 на трьох сторінках; коли, ким та де знищено документи, зазначені в акті № 11, до якого ОСОБА_1 частково надано доступ; повторно надати завірені належним чином копії його інформаційного запиту від 28.08.2022 та відповіді Хмільницької окружної прокуратури на нього від 05.09.2022 № 56/2-2247-21, а також запиту від 28.09.2022 та відповіді прокуратури на нього від 04.10.2022 № 56/2-2247-21; чи є Хмільницька окружна прокуратура та чи була Козятинська міжрайонна прокуратура юридичними особами.
Листом від 21.10.2022 року за № 56/2-2247-21 позивачеві надано відповідь із відповідним переліком документів.
Також до Хмільницької окружної прокуратури 05.12.2022 надійшов запит ОСОБА_1 № 4-АРХ від 04.12.2022 з питань: чи відповідають дійсності факти, викладені та розписані ним власноручно 21.11.2022 у розписці під час ознайомлення з матеріалами; чи існують в Хмільницькій окружній прокуратурі додаткові матеріали, які містять інформацію про ОСОБА_1 та не надані йому у встановленому порядку; надати завірену належним чином копію розписки ОСОБА_1 від 21.11.2022.
Про результати розгляду запиту повідомлено позивачеві 08.12.2022 за № 56/2-1596вих-22.
Оцінивши запити та зміст наданих відповідей у сукупності із позовними вимогами суд зауважує таке.
Закон України "Про доступ до публічної інформації" не містить спеціальних вимог до форми надання відповіді на запит на публічну інформацію, відтак при наданні такої слід керуватися загальними вимогами, передбаченими до службових документів.
Відповідно до Тимчасової інструкції в органах прокуратури України, затвердженої наказом Генеральної прокуратури України від 12.02.2019 року № 27, визначено порядок приймання, реєстрації, обліку, перекладу, підготовки, оформлення (у тому числі філологічного редагування), тиражування, відправлення, контролю за виконанням документів на паперових і електронних носіях, формування таких документів у справи, наглядові провадження, їх зберігання та використання, а також встановлює єдині вимоги щодо створення управлінських документів і роботи зі службовими документами, правила роботи з інформаційною системою «Система електронного документообігу органів прокуратури України» (далі – ІС «СЕД») та системою електронної взаємодії органів виконавчої влади (далі – Система взаємодії).
Так, згідно з пунктом 9.31.1. копії документа виготовляються і видаються тільки з дозволу керівника прокуратури або відповідного структурного підрозділу. Органом прокуратури (її структурним підрозділом) засвідчуються копії лише тих документів, що створюються в ньому.
Відтак, суд зауважує, що у відповідача були відсутні підстави завіряти запити та розписки позивача.
Відповідно до п. 1 розділу І Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджених наказом Міністерства юстиції України № 1000/5 від 18.06.2015 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 22.06.2015 за № 736/27181 (далі - Правила), ці Правила встановлюють єдині вимоги щодо створення управлінських документів і роботи зі службовими документами, а також порядок їх архівного зберігання в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності (далі - установи). Ці Правила є нормативно-правовим актом, обов`язковим для виконання всіма установами.
Пунктом 2 розділу І Правил визначено, що службовий документ - це офіційно зареєстрований службою діловодства або відповідним чином засвідчений документ, що одержаний чи створений установою у процесі її діяльності та має відповідні реквізити.
Копія документа - документ, що містить точне знакове відтворення змісту чи документної інформації іншого документа і в окремих випадках - деяких його зовнішніх ознак.
Пунктом 1 глави 7 розділу IIІ Правил визначено, що вихідні документи надсилаються адресатам з використанням засобів поштового зв`язку, електрозв`язку, а також доставляються кур`єрською, фельд`єгерською службами. Види документів, інформація з яких передається каналами електрозв`язку, а також необхідність і порядок надсилання адресатові їх оригіналу в паперовій формі визначаються інструкцією з діловодства установи з урахуванням наявних в установі технічних і програмних засобів.
Вихідні документи опрацьовуються і надсилаються централізовано в день їх надходження від структурних підрозділів - виконавців або не пізніше наступного робочого дня. Не допускається надсилання або передача документів без їх реєстрації у службі діловодства (п. 3 глави 7 розділу IIІ Правил).
Згідно з п. 4 глави 7 розділу IIІ Правил під час приймання від виконавців вихідних документів працівники служби діловодства зобов`язані перевірити: правильність оформлення документа (склад і розміщення в ньому всіх реквізитів); наявність і правильність зазначення адреси; наявність на документі відмітки про додатки; наявність усіх необхідних підписів на документі та додатках до нього; наявність віз на копії вихідного документа, що залишається у справах установи; наявність і повноту додатків; відповідність кількості примірників кількості адресатів.
Суд зауважує, що листи органів прокуратури є службовими документами, які створені у відповідній системі та містять усі необхідні ідентифікаційні відомості та перевірки її змісту та належності.
Таким чином надання запитуваних документів у копіях не суперечить вимогам Закону України "Про доступ до публічної інформації".
Відтак, вимоги позивача у частині повідомлення неправдивої та недостовірної інформації про надання належним чином завірених копій звернення від 28.08.2022, та відповіді від 05.09.2022 н/п 5612-2247-21, не завірення належним чином відповіді від 05.09.22 н\п 56\2-2247-21, повідомленні неправдивої недостовірної інформацію про надання належним чином завірених копій мого звернення від 28.08.2022 р. та відповіді від 05.09.22 н\п 56\2-2247- 21, запиту від 28.09.22 р. №2-АРХ, розписки та відповіді прокуратури від 04.10.2022 за №56/2-1290 вих22, незавірені належним чином відповіді від 05.09.22 н\п 56\2-2247-21 та від 04.10.2022 р. за №56/2-1290 вих22, повідомленні неправдивої недостовірної інформації про надання належним чином завірених копій моєї розписки від 21.11.2022 р у листі від 08.12.2022 р.
Також судом враховано, що позивач вказує на ненадання органами прокуратури усієї наявної інформації для ознайомлення.
Суд зауважує, що позбавлений можливості встановлювати обставини щодо обсягу наявної інформації в органах прокуратури.
Разом з тим, позивач вказує на наявні у нього розписки за результатом ознайомлення з матеріалами, які, відповідно, не оцінено органами прокуратури в наданих запитах.
З цього приводу суд зауважує, що відповідно до статті 14 Закону № 2939-VI обов`язками розпорядників інформації є: 1) оприлюднювати інформацію, передбачену цим та іншими законами; 2) систематично вести облік документів, що знаходяться в їхньому володінні; 3) вести облік запитів на інформацію; 4) визначати спеціальні місця для роботи запитувачів з документами чи їх копіями, а також надавати право запитувачам робити виписки з них, фотографувати, копіювати, сканувати їх, записувати на будь які носії інформації тощо; 5) мати спеціальні структурні підрозділи або призначати відповідальних осіб для забезпечення доступу запитувачів до інформації та оприлюднення інформації; 6) надавати та оприлюднювати достовірну, точну та повну інформацію, а також у разі потреби перевіряти правильність та об`єктивність наданої інформації і оновлювати оприлюднену інформацію.
З матеріалів справи слідує, що у листах відповідачем надано роз`яснення із посиланням на вимоги статті 14 Закону № 2939-VI, якою визначено обов`язки розпорядника інформації, зокрема щодо надання лише тієї інформації, яка перебуває у його володінні, та відсутності обов`язку створювати нову інформацію чи здійснювати правову оцінку обставин. 
Оцінюючи зміст наданих відповідей, суд враховує, що поставлене позивачем питання фактично стосувалося підтвердження або спростування обставин, викладених ним особисто, тобто вимагало надання оцінки або формування нової інформації, що виходить за межі правового регулювання доступу до публічної інформації. 
За таких обставин суд дійшов висновку, що розпорядник інформації діяв у межах наданих повноважень та виконав обов`язок щодо надання відповіді запитувачу у порядку та у спосіб, визначені Закон № 2939-VI. 
Надані відповіді є належними та такими, що відповідають вимогам закону, у зв`язку з чим підстави для визнання дій чи бездіяльності відповідача щодо повідомленні листом від 05.09.22 р. не достовірної та неправдивої неточної інформацію про надання запитуваної у запиті від 28.09.2022 р. інформації для ознайомлення (так як надали лише часткову яка зазначена в розписці від 13.10.22 р. а решту запитувану не надано та приховано в г.ч. всупереч офіційному листу від 04.10.22 р.; не наданні доступу для ознайомлення з запитуваною в запиті від 28.09.2022 р. усієї інформації що містилась в оригіналах зазначених в ньому документах з урахуванням застережень запиту щодо способу та умов її надання окрім наданої та зазначеної в моїй розписці від 13.10.22 р.; приховуванні та не наданні запитуваної наявної інформації зазначеної в пунктах 1, 2, 3, 4 інформаційного запиту від 14.10.2022 року мого, отриманого Хмільницькою окружною прокуратурою, повідомленні листом від 08.12.22 р. не достовірної та неправдивої неточної інформацію про надання мені для ознайомлення працівниками Козятинського відділу Хмільницької окружної прокуратури в повному обсязі наявної в розпорядженні інформації, не наданні наявної інформації зазначену в п. 1 та п. 2 запиту від 04.12.2022 р.
Окрім того, судом враховано, що запити позивача від 30.09.2021 року, 12.05.2021 року, стосувались надання інформації щодо рішень, заяв, постанов, актів кримінального провадження.
Так, у вказаних запитах позивач просить надати на ознайомлення наглядові провадження по кримінальним справам щодо злочинів скоєних відносно нього.
Судом враховано, що позивачеві на вказані запити було роз`яснено положення КПК України щодо ознайомлення ним 15.09.2021 з матеріалами вказаного кримінального провадження у приміщенні Хмільницької окружної прокуратури, а також повідомлено, що можливість ознайомлення учасників кримінального провадження із матеріалами наглядових проваджень за кримінальними провадженнями КПК України не передбачена.
Так, КПК України регламентує спеціальний порядок доступу (ознайомлення) учасників кримінального провадження з інформацією, створеною (одержаною) у ході досудового розслідування та судового провадження відповідної кримінальної справи. А тому доступ учасників кримінального провадження, до яких належить, зокрема, адвокат, до інформації, створеної (одержаної) у ході досудового розслідування, забезпечується в порядку, встановленому кримінальним процесуальним законодавством.
Інші особи, які не є учасниками кримінального провадження, можуть реалізувати своє право на отримання відповідної інформації за наявності підстав, передбачених частиною першою статті 222 КПК України.
Суд зауважує, що позивачеві надано вичерпну відповідь за умови розцінення вказаної заяви як запиту на інформацію.
Водночас, така позовна вимога позивача фактично зводиться із незгодою з діями прокурора у рамках кримінально процесуального законодавства, що не охоплюється спірними правовідносинами у цій справі.
Відтак, вимоги позивача щодо визнання протиправними дій щодо приховування та не наданні інформації зазначеної в запиті від 12.05.2021 р. з моменту реагування на мій запит до 13.10. 22 та 21.11.22 року; не надання для ознайомлення документів наглядового провадження 13.10 та 21.11.2022 року зазначених в запиті від 12.05.21 р. є безпідставними у рамках розгляду цієї справи в порядку адміністративного судочинства.
З огляду на невстановлену протиправність діянь органів прокуратури підстави для зобов`язання вчинення розпорядника інформації будь-яких дій відсутні.
Окремо суд зауважує, що учасниками справи є сторони, треті особи. Сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач (частина 1 статті 46 КАС України).
У свою чергу під суб`єктом владних повноважень розуміється орган державної влади , орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини 1 статті 4 КАС України).
Частиною 3 статті 43 КАС України передбачено, що здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їх посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).
Органи державної влади - це ланка (елемент) механізму держави, що бере участь у виконанні функцій держави й наділений при цьому владними повноваженнями, мають внутрішню будову (структуру). Вони складаються з підрозділів, скріплених єдністю цілей, заради досягнення яких утворені.
Відповідно до статті 2 Закону України "Про прокуратуру" прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави.
За частини 4 статті 7 Закону України "Про прокуратуру" обласна прокуратура є органом прокуратури вищого рівня щодо окружних прокуратур, розташованих у межах адміністративно-територіальної одиниці, що підпадає під територіальну юрисдикцію відповідної обласної прокуратури.
Вінницька обласна прокуратура у своїй структурі має, зокрема, Хмільницьку окружну прокуратуру, яка не є юридичною особою, свого коду ЄДРПОУ не має.
Окрім того наказом керівника Вінницької обласної прокуратури № 123 від 18.08.2023затверджено Положення про управління представництва інтересів держави в суді Вінницької обласної прокуратури, яким до основних завдань управління крім іншого, віднесено організацію та здійснення представництва в суді органів прокуратури, участь в розгляді судами справ, стороною або третьою особою в яких виступає прокуратура, її посадові та службові особи (самопредставництво).
Згідно п. 5.6 Положення прокурори відділів за довіреністю безпосередньо представляють інтереси Вінницької обласної прокуратури (Прокуратури Вінницької області) та інших органів прокуратури у справах, у яких вони залучені як відповідачі або треті особи, а також у справах за позовами Вінницької обласної прокуратури (Прокуратури Вінницької області) як юридичної особи (самопредставництво), беруть участь у формуванні процесуальної позиції у зазначених справах, здійснюють контроль за розглядом спорів.
Таким чином, суд зауважує, що належним відповідачем у справі є саме Вінницька обласна прокуратура, яка відповідно до покладених на неї повноважень, здійснює, зокрема представництво в суді органів прокуратури, за якими закріплено керівництво останньої.
Згідно з частиною 1 статті 11 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
У відповідності до частин 1, 2, 4 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Статтею 90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Надаючи оцінку кожному окремому специфічному доводу всіх учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).
Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 28.08.2018 року у справі № 802/2236/17-а).
Отже, виходячи з системного аналізу положень чинного законодавства України та з урахуванням нормативного регулювання спірних правовідносин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.
Керуючись положеннями статті 139 КАС України, підстави для розподілу судових витрат відсутні. 
Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

Вімовити у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Вінницької обласної прокуратури (вул. Монастирська, 33, м. Вінниця, код ЄДРПОУ 0290990) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.
Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. 

Суддя Альчук Максим Петрович