КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 лютого 2026 року м. Київ справа №320/23021/25
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Парненко В.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку,
в с т а н о в и в:
Державне підприємство Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» (далі - позивач) звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Державної аудиторської служби України (далі - відповідач), в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-03-18-012537-a від 25.04.2025 року;
- стягнути з Державної аудиторської служби України (ідентифікаційний код 40165856, місцезнаходження: 04070, м. Київ, вул. Петра Сагайдачного, 4) на користь Державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» (місцезнаходження: 04119, м. Київ, вул. Дегтярівська будинок 13/24 ідентифікаційний код 44830311) судові витрати по справі.
В обґрунтування вимог позову вказано про незгоду з оскаржуваним висновком. Так, позивач вважає, що були відсутні правові підстави для проведення моніторингу, оскільки Закон не передбачає моніторингу спрощених закупівель. Також оспорюваний висновок підписаний не уповноваженою особою, так само як і повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі прийнято не уповноваженою особою. Щодо надання документів на відповідність предмету закупівлі чинній нормативно-технічній документації позивач зазначив наступне. Технічна специфікація Міністерства оборони України на предмет для речового забезпечення ТС/ TS А01XJ.29423-420:2023 (01) «Бронежилет модульний», затверджене начальником Центрального управління розвитку та супроводження матеріального забезпечення Збройних Сил України від 03.04.2023 року та зареєстрованого 03.04.2023 року за №МО/000497/ТС/РЗ (далі - ТС) поширюється на бронежилет модульний (далі - БМ, предмет) для забезпечення військовослужбовців Збройних Сил України та Державної спеціальної служби транспорту, а також на його складові частини та матеріали, з яких він виготовлений. БМ призначений для захисту окремих життєво важливих органів тіла користувача під час виконання бойових, навчально-бойових завдань, веденні бойових дій та під час несення вартової та гарнізонної служби військовослужбовцями Збройних Сил України та Державної спеціальної служби транспорту. Відповідно до п.3.1.1 ТС БМ повинен відповідати вимогам цієї ТС Міноборони та зразкам-еталонам. БМ має модульну структуру та складається з базової конструкції (базовий чохол БМ та його захисні елементи: жорсткі бронеелементи та м`які балістичні елементи), яка може мати додаткову комплектацію. Зразки-еталони на БМ затверджуються за результатами військових (дослідних) випробувань в підрозділах Збройних Сил України, що підтверджується позитивними висновками визначеними в Акті заключних випробувань або предмети, які знаходяться на забезпеченні однієї (кількох) країн НАТО, що підтверджується документами про присвоєння номенклатурного номеру НАТО відповідній моделі предмета, відповідають вимогам цієї ТС Міноборони. Чохол для бронежилета модульного (предмет спрощеної закупівлі №UA-2025-03-18-012537-а) є елементом 1 бронежилета модульного відповідно до п.3.1.3.1 ТС (тобто його основою складовою частиною), а тому Акт №1312 від 12 грудня 2024 року є належним документом на підтвердження того, що запропонований учасником до постачання товар - чохол для бронежилета модульного, відповідає нормативно-технічній документації Міністерства оборони України. Згідно з ТС відповідність бронежилету оцінюється в комплексі всіх його складових, а не кожний елемент окремо. Таким чином, висновок ДАСУ про результати моніторингу закупівлі в цій частині позивач вважає хибним. Відносно повноважень представника учасника на підписання фінансової звітності Компанії позивач зазначив таке. Відповідно до п. 414 А Закону «Про компанії» 2006 року визначено, що «у разі невиконання вимоги щодо підготовки стратегічного звіту правопорушення скоює кожна особа, яка- (a) була директором компанії безпосередньо перед закінченням періоду подання звітності та звітності за відповідний фінансовий рік». ДАСУ не заперечує той факт, що директором за попередній звітній період є Василь Бойко. З огляду на наведене, вказана фінансова звітність підготовлена у відповідності до вимог Закону «Про компанії» 2006 року (законодавство Великої Британії) станом на 31 січня 2025 року та підписана, відповідно, повноважною особою станом на 31 січня 2025 року - директором Василем Бойко, що спростовує зауваження ДАСУ у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі №UA -2025-03-18- 012537-a від 25.04.2025 року. Окрім зазначеного, позивач вказує, що оспорюваний висновок є неконкретизованим, не відповідає як акт індивідуальної дії критеріям обґрунтованості, вмотивованості, що є самостійною та достатньою підставою для його скасування.
За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Київського окружного адміністративного суду справа №320/23021/25 передана до розгляду судді Парненко В.С.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.05.2025 адміністративну справу №320/23021/25 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
В матеріалах справи наявний відзив на позовну заяву, відповідно до якого Держаудитслужба заперечує проти вимог позову у повному обсязі. Зазначає, що Держаудитслужба законно провела моніторинг спрощеної закупівлі UA-2025-03-18-012537-a, а Висновок підписаний уповноваженою особою. Так, висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-03-18-012537-a підписаний посадовою особою органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі (головний державний аудитор Петровська Валентина Михайлівна), відповідно до регламентів внутрішніх процесів проведення та реалізації результатів моніторингу процедур закупівель в Держаудитслужбі та належним чином оприлюднений в електронній системі закупівель з чітким дотриманням вимог пункту 5 розділу І Порядку № 552. Крім того, Закон № 922 не зобов`язує орган державного фінансового контролю оприлюднювати в електронній системі закупівель рішення про початок моніторингу, при цьому містить норму що оприлюднення лише повідомлення про прийняття такого рішення. Рішення про початок моніторингу закупівлі за номером UA-2025-03-18- 012537-a оформлено у вигляді наказу Держаудитслужби від 09.04.2025 № 107, який підписаний Головою Держаудитслужби Басалаєвою Аллою Валентинівною з дотриманням вимог законодавства, зокрема, положень Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг». Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу закупівлі за номером UA-2025-03-18-012537-a оприлюднено в електронній системі закупівель 08.01.2025, що повністю відповідає вимогам частини другої та третьої статті 8 Закону № 922. Відповідач також зауважує, що Держаудитслужба не встановила позивачу жодних зобов`язань щодо вжиття заходів щодо усунення виявленого порушення, а отже, не порушила його прав та інтересів як юридичної особи у сфері публічно-правових відносин. Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного Позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові. Відповідач вважає, що доводи позивача по суті спору є необґрунтованими та безпідставними, а вимога визнати протиправним та скасувати висновок моніторингу процедури закупівлі не підлягає задоволенню.
Враховуючи приписи частини 5 статті 262 КАС України справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).
Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складання повного судового рішення (частина 5 статті 250 КАС України).
Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
18 березня 2025 Державним підприємством Міністерства оборони України «Державний оператор тилу», як замовником, на веб-порталі системи Prozorro (за інтернет-адресою https://prozorro.gov.ua/) за ідентифікатором №UA-2025-03-18-012537-а оприлюднено Оголошення про проведення спрощеної закупівлі за предметом: Чохол для бронежилета модульного (Вид 5, комплектність: 1-5) - N-02-02-01-000-0007. 
Як вбачається з відомостей з офіційного веб-сайту Prozorro (https://prozorro.gov.ua/tender/ UA-2025-03-18-012537-а) документи для участі в закупівлі були подані наступними учасниками: 
- Товариство з обмеженою відповідальністю "НЕКСТГЕН ЛТД" 
- Товариство з обмеженою відповідальністю "ХАРКІВСЬКИЙ ЗАВОД ЗАСОБІВ ІНДИВІДУАЛЬНОГО ЗАХИСТУ" 
- Товариство з обмеженою відповідальністю "МІК" 
- Товариство з обмеженою відповідальністю "УКРТАК.ЮА" 
10 квітня 2025 в електронній системі закупівель опубліковано рішення Державної аудиторської служби України про початок моніторингу процедур закупівель, оформлене наказом від 09 квітня 2025 року №107 «Про початок моніторингу процедур закупівель / закупівель». 
Додатком до наказу Держаудитслужби від 09 квітня 2025 №107 зазначено про моніторинг закупівлі №UA-2025-03-18-012537-а оголошеної ДП «ДОТ» 18 березня 2025.
За результатами проведення моніторингу процедури закупівлі Бронежилет модульний (Тип 2, Рівень П, Вид 5, комплектність 1-5) (ДК 021:2015: 35810000-5: Індивідуальне обмундирування) (ID: №UA-2025-03-18-012537-а), оголошеної ДП «ДОТ», Держаудитслужбою складено та опубліковано висновок від 25 квітня 2025.
Даним висновком встановлено порушення вимог пункту 1 частини 13 статті 14 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: 
- в складі пропозиції учасника ТОВ «НЕКСТГЕН ЛТД» відсутня копія документу, виданого Центральним управлінням розвитку матеріального забезпечення Збройних Сил України (або іншим уповноваженим органом військового управління у разі, якщо розробником технічної документації не є Міністерство оборони України) про те, що запропонований до постачання товар відповідає нормативно-технічній документації Міністерства оборони України (відповідна нормативно-технічна документація зазначена у ДОДАТКУ № 3 до Оголошення);
- учасник ТОВ «НЕКСТГЕН ЛТД» на виконання умов в пункту 2 Додатку 4 до Оголошення надав у складі тендерної пропозиції фінансову звітність (звіт директора за рік) виробника TRADINGSCAPE LІМІТЕD (файл « 09 Фін звітність виробника).pdf»), підписану 17.03.2025 Василем Бойко у якості директора компанії. Водночас, за даними, щодо містяться у відкритому доступі https://find-and-update.company information.service.gov.uk/ company/13152730/filing-history зазначено, що 28.02.2025 року Василь Бойко припинив повноваження директора, і з 28.02.2025 року на дану посаду було призначено Анну Пелеско.
Не погоджуючись із даним висновком відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Вирішуючи спір по суті суд виходить з наступного.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади на момент оголошення спірної закупівлі визначалися Законом України "Про публічні закупівлі" від 25 грудня 2015 року за № 922-VIII (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) (далі - Закон № 922-VIII).
Згідно з частиною першою статті. 8 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Частиною другою статті 8 Закону № 922-VIII встановлено рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до частин третьої шостої статті 8 Закону № 922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Частиною сьомою вказаної статті становлено, у висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Згідно з частиною 19 статті 8 Закону № 922-VIII форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до частини 1 ст. 13 Закону № 922-VIII закупівлі можуть здійснюватися шляхом застосування однієї з таких конкурентних процедур: відкриті торги; торги з обмеженою участю; конкурентний діалог.
На період дії правового режиму воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт та послуг для замовників, передбачених цим Законом (далі - Особливості), визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз та з дотриманням вимог, встановлених пунктом 3-8 цього розділу. (п. 3-7 Розділу X Закону № 922-VIII).
На період дії правового режиму воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, у разі здійснення замовником закупівлі, за умови що вартість закупівлі дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень, замовник оприлюднює в електронній системі закупівель звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель, не пізніше ніж через 10 робочих днів з дня укладення такого договору.(п.3-8 Розділу X Закону № 922-VIII).
У разі укладення договорів про закупівлю, зазначених в абзацах другому, третьому частини першої статті 41 цього Закону, без використання електронної системи закупівель у випадках, встановлених Особливостями, замовник оприлюднює в електронній системі закупівель інформацію, визначену пунктами 10 і 11 частини першої статті 10 цього Закону, в порядку та на умовах, що ними визначені. При цьому істотні умови таких договорів не можуть змінюватися після їх підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, визначених Особливостями.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2022 №1275 затверджено Особливості здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану (надалі за текстом Особливості №1275).
Так, пунктом 8 Особливостей №1275 встановлено державні замовники здійснюють оборонні закупівлі товарів і послуг оборонного призначення, інших товарів і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони, вартість яких дорівнює або перевищує 200 тис. гривень, робіт оборонного призначення та робіт для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони у разі, коли їх вартість дорівнює або перевищує 1,5 млн. гривень (крім закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення, що становлять державну таємницю, а також закупівлі озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин та послуг із розроблення, ремонту, модернізації озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин, товарів, робіт і послуг для будівництва військових інженерно-технічних і фортифікаційних споруд), в електронній системі закупівель в один із таких способів:
1) у порядку проведення відкритих торгів, що визначений особливостями здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 р. № 1178 (Офіційний вісник України, 2022 р., № 84, ст. 5176; 2023 р., № 51, ст. 2834);
2) у порядку проведення спрощених закупівель, визначених Законом України Про публічні закупівлі, з урахуванням положень, визначених цими особливостями;
3) у порядку відбору постачальника шляхом запиту пропозицій постачальників відповідно до Порядку формування та використання електронного каталогу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 вересня 2020 р. № 822 (Офіційний вісник України, 2020 р., № 75, ст. 2407);
4) шляхом застосування рамкової угоди відповідно до цих особливостей.
Відповідно до пункту 13 Постанови Кабінету міністрів України №1178 від 12.10.2022 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» (далі - Особливості) придбання замовниками товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту), вартість яких становить або перевищує 100 тис. гривень, послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тис. гривень, робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 млн. гривень, може здійснюватися шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі товару у разі, коли відмінено відкриті торги через неподання жодної тендерної пропозиції для участі у відкритих торгах у строк, установлений замовником згідно з цими особливостями, у тому числі за лотом. При цьому предмет закупівлі, його технічні, кількісні та якісні характеристики, проект договору про закупівлю, а також вимоги до суб`єкта, з яким укладається договір про закупівлю, не повинні відрізнятися від вимог, що були визначені замовником у тендерній документації (крім вимог, визначених пунктом 47 цих особливостей), та сума договору про закупівлю не може перевищувати очікувану вартість предмета закупівлі, зазначену замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, які відмінено через відсутність достатньої кількості учасників процедури закупівлі (учасника процедури закупівлі), з урахуванням прийнятного відсотка перевищення ціни тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі над очікуваною вартістю предмета закупівлі, якщо такий прийнятний відсоток був зазначений у тендерній документації.
Згідно з п. 23 Особливостей Держаудитслужба та її міжрегіональні територіальні органи здійснюють моніторинг процедур закупівель, спрощених закупівель, а також закупівель, за якими в електронній системі закупівель оприлюднюється звіт про договір про закупівлю, укладений без застосування електронної системи закупівель, у порядку, встановленому статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі».
Відповідно до ст. 1 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26 січня 1993 року № 2939-ХІІ (далі - Закон № 2939-ХІІ, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до ст. 5 Закону № 2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Згідно з приписами Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 за № 43 (далі Положення № 43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель (підпункт 3 пункту 4 Положення № 43).
Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (пункт 7 Положення № 43).
Наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 за № 552, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01 жовтня 2020 р. за № 958/35241, затверджено форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі Порядок № 552).
Згідно з розділом І Порядку № 552 висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - форма висновку) в електронній системі закупівель.
Підпис та затвердження висновку здійснюється шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг.
Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.
Розділом ІІ Порядку № 552 встановлено порядок заповнення вступної частини форми висновку:
- у пункті 1 зазначаються: повне найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань; місцезнаходження;
- у пункті 2 зазначаються назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості мають зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності), а також його очікувана вартість;
- у пункті 3 зазначаються унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, і дата його оприлюднення на вебпорталі уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір і дата його оприлюднення на вебпорталі уповноваженого органу;
- у пункті 4 зазначається, яку з визначених частиною першою статті 13 Закону України «Про публічні закупівлі» процедур закупівель застосовано замовником;
- у пункті 5 зазначається (зазначаються) підстава (підстави), визначена (визначені) статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», за наявності якої (яких) керівник органу державного фінансового контролю або його заступник прийняв рішення про початок моніторингу процедури закупівлі;
- у пункті 6 вступної частини форми висновку зазначається дата початку здійснення моніторингу процедури закупівлі. Датою початку здійснення моніторингу процедури закупівлі є дата оприлюднення рішення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю;
Інформація, зазначена у пунктах 1-4 розділу II цього Порядку, заповнюється на підставі даних електронної системи закупівель.
Вступна частина форми висновку заповнюється електронною системою закупівель автоматично.
Розділом III Порядку № 552 визначено порядок заповнення констатуючої частини форми висновку:
- у пункті 1 зазначаються: 1) дата закінчення моніторингу процедури закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі»; 2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу процедури закупівлі; 3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням: структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін); найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення);
- у пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися;
- разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Аналіз наведених приписів законодавства дає підстави для висновку, що Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань і функцій здійснює державний фінансовий контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом № 922, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Судом встановлено, що Держаудитслужбою проведено моніторингу спірної процедури закупівлі порядку, установленому статтею 8 Закону №922- VII, та на підставі наказу Держаудитслужби від 09.04.2025 №107.
В свою чергу Наказ Держаудитслужби 09.04.2025 №107 виданий відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», зважаючи на пункт 23 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року № 1178, та згідно з пунктом 9 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43.
10.04.2025 в електронній системі закупівель опубліковано рішення Державної аудиторської служби України про початок моніторингу процедури закупівель. Підстави для прийняття рішення про початок моніторингу: виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель
Слід зазначити, наказ від 09.04.2025 №107, оголошення про початок моніторингу процедури закупівель, підстави для прийняття рішення про початок моніторингу опубліковані в електронній системі закупівель у відповідності до вимог статті 8 Закону № 922-VII.
Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-03-18-012537-a складено та заповнено відповідно до форми, затвердженої Наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 за № 552.
Висновок підписаний головним державним аудитором Перовською Валентиною Михайлівною, затверджений заступником Голови Шкуропатом Олександром Григоровичем.
Так згідно з частиною 6 статті 8 Закону № 922 за результатом моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Відповідно Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 08 вересня 2020 року № 552 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 жовтня 2020 р. за № 958/35241 (далі Порядок № 552) Висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Підпис та затвердження висновку здійснюється шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг.
Суд акцентує увагу, що зазначене положення Порядку № 552 не регламентує процес оприлюднення висновку в електронній системі закупівель, а лише визначає дії, що вчиняють посадові особи органу державного фінансового контролю відповідно до регламентів внутрішніх процесів проведення та реалізації результатів моніторингу процедур закупівель в Держаудитслужбі.
Водночас відповідно до пункту 5 розділу І Порядку № 552 для оприлюднення підписаний та затверджений (із дотриманням положень пункту 4 розділу І Порядку № 552) висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.
Отже, висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-03-18-012537-a підписаний посадовою особою органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі (Петровською В.М.), відповідно до регламентів внутрішніх процесів проведення та реалізації результатів моніторингу процедур закупівель в Держаудитслужбі та належним чином оприлюднений в електронній системі закупівель з чітким дотриманням вимог пункту 5 розділу І Порядку № 552.
Суд критично відноситься до тверджень позивача про те, що Закон не передбачає моніторингу спрощених закупівель, оскільки пунктом 23 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 передбачено, що Держаудитслужба та її міжрегіональні територіальні органи здійснюють моніторинг процедур закупівель, спрощених закупівель, а також закупівель, за якими в електронній системі закупівель оприлюднюється звіт про договір про закупівлю, укладений без застосування електронної системи закупівель, у порядку, встановленому статтею 8 Закону № 922.
Отже Держаудитслужба на законних підставах здійснила моніторинг спрощеної закупівлі, керуючись вимогами Закону № 922 та Особливостей № 1178.
Окрім зазначеного суд звертає увагу, що в силу правових висновків Верховного Суду у постанові від 22.05.2020 по справі №825/2328/16, порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.
Певні дефекти адміністративного акту можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).
Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.
Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.
Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.
Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.
Суд наголошує, що відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.
Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків і, на противагу йому, принцип формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення.
Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 по справі № 813/1790/18.
По суті встановлених під час моніторингу порушень судом встановлено наступне.
Відповідно до умов пункту 2 Додатку № 3 Оголошення для підтвердження відповідності товару технічним, якісним та кількісним характеристикам предмета закупівлі учасник має завантажити копію документу, виданого Центральним управлінням розвитку матеріального забезпечення Збройних Сил України (або іншим уповноваженим органом військового управління у разі, якщо розробником технічної документації не є Міністерство оборони України) про те, що запропонований до постачання товар (Чохол для бронежилета модульного (Вид 5, комплектність: 1-5, TC A01XJ.29423-420:2023 (01)) відповідає нормативно-технічній документації Міністерства оборони України.
Учасник ТОВ «НЕКСТГЕН ЛТД» у складі пропозиції надав акт від 12.12.2024 № 1312 щодо перевірки зразка предмету речового майна, виготовленого відповідно до нормативно-технічної документації Міністерства оборони України, в якому зазначено, що комітетом здійснено перевірку зразка предмета речового майна - «Бронежилет модульний» тип 2, рівень ІІ, вид 5, комплектність 1-5, модель «Дефендер 84» ТС А0XJ.29423-420:2023 (01) та надано висновок про відповідність вказаного предмету речового майна, що не відповідає предмету закупівлі та вимогам пункту 2 Додатку № 3 Оголошення. 
В складі пропозиції учасника ТОВ «НЕКСТГЕН ЛТД» відсутня копію документу, виданого Центральним управлінням розвитку матеріального забезпечення Збройних Сил України (або іншим уповноваженим органом військового управління у разі, якщо розробником технічної документації не є Міністерство оборони України) про те, що запропонований до постачання товар відповідає нормативно-технічній документації Міністерства оборони України (відповідна нормативно-технічна документація зазначена у ДОДАТКУ № 3 до Оголошення). 
З огляду на викладене, учасник ТОВ «НЕКСТГЕН ЛТД» не підтвердив (не надав) документ відповідно до вимог пункту 2 Додатку 3 Оголошення, а ДП «ДОТ» не відхилив зазначену пропозицію, як таку що не відповідає технічним, якісним та кількісним характеристикам предмета закупівлі, а визнав його переможцем відповідно до протоколу від 03.04.2025 № 0304-9, чим недотримано вимоги пункту 1 частини 13 статті 14 Закону № 922.
В позовній заяві ДП «ДОТ» зазначило, що технічна специфікація Міністерства оборони України на предмет для речового забезпечення ТС/ TS А01XJ.29423-420:2023 (01) «Бронежилет модульний», затверджене начальником Центрального управління розвитку та супроводження матеріального забезпечення Збройних Сил України від 03.04.2023 року та зареєстрованого 03.04.2023 року за №МО/000497/ТС/РЗ поширюється на бронежилет модульний для забезпечення військовослужбовців Збройних Сил України та Державної спеціальної служби транспорту, а також на його складові частини та матеріали, з яких він виготовлений. 
Однак в електронній системі закупівель за номером процедури UA-2025-03-18-012537-а міститься інформація про те, що у складі тендерної пропозиції учасник ТОВ «МІК» надав акт від 18.10.2024 № 1178 щодо перевірки зразка предмету речового майна, виготовленого відповідно до нормативно-технічної документації Міністерства оборони України виданий на предмет речового майна - «Чохол для бронежилета модульного (вид 5 комплектація 1-5)».
З огляду на що доводи позивача в цій частині не знайшли свого правового підтвердження.
Щодо висновку в частині відсутності належних повноважень представника учасника на підписання фінансової звітності Компанії слід зазначити наступне.
Відповідно до пункту 7 статті 8 Закону № 922 у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю. 
Учасник ТОВ «НЕКСТГЕН ЛТД» на виконання умов в пункту 2 Додатку 4 до Оголошення надав у складі тендерної пропозиції фінансову звітність (звіт директора за рік) виробника TRADINGSCAPE LІМІТЕD (файл « 09 Фін звітність виробника).pdf»), підписану 17.03.2025 Василем Бойко у якості директора компанії. 
Водночас, за даними, щодо містяться у відкритому доступі https://find-and-update.company information.service.gov.uk/company/13152730/filing-history зазначено, що 28.02.2025 року Василь Бойко припинив повноваження директора, і з 28.02.2025 року на дану посаду було призначено Анну Пелеско. 
Таким чином 17.03.2025 року Василь Бойко жодним чином не міг підписати жодної фінансової звітності, як директор Компанії TRADINGSCAPE LІМІТЕD, що не було спростовано позивачем під час судового розгляду справи.
Також судом враховано, що відповідно до інформації, опублікованої в електронній системі закупівель, 11.04.2025 тендер відмінено на підставі пункту 2 частини 17 статті 14 Закону № 922, неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель. 
Відповідно до абзацу першого пункту 5 частини сьомої статті 8 Закону № 922 у висновку обов`язково зазначаються зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. 
Відповідно до абзацу четвертого пункту 5 частини сьомої статті 8 Закону № 922, якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення. 
З матеріалів справи вбачається, що Держаудитслужба у пункті 3 «Зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких порушень)» частини ІІ Висновку не встановила позивачу жодних зобов`язань щодо вжиття заходів щодо усунення виявленого порушення. 
Відповідно до частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.
Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України, у Рішенні від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина друга статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, установлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. 
Рішення, прийняті суб`єктами владних повноважень, дії, вчинені ними під час здійснення управлінських функцій, а також невиконання повноважень, встановлених законодавством (бездіяльність), можуть бути оскаржені до суду відповідно до частин першої, другої статті 55 Конституції України та норм КАС України. 
Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених права чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.
Вирішуючи спір, суд повинен пересвідчитися у належності особи, яка звернулася за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу (чи є така особа належним позивачем у справі - наявність права на позов у матеріальному розумінні), а також установити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення). Тобто порушення або оспорювання прав та інтересів особи, яка звертається до суду за їх захистом, є обов`язковими. 
Отже, адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин.
Оскільки Держаудитслужба не встановила жодних зобов`язань щодо вжиття заходів щодо усунення виявленого порушення, тому відсутні докази порушених прав та інтересів позивача у сфері публічно-правових відносин, що є самостійною підставою для відмов у задоволенні позовних вимог.
Суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
За приписами статті 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
За наведених обставин у сукупності, зважаючи на наведені вище норми законодавства та встановлені судом обставини справи, суд дійшов висновку про відмову у задоволені позову.
У відповідності до положень ст. 139 КАС України, розподіл судових витрат за наслідками розгляду даної справи не здійснюється.
Керуючись статтями 2-10, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
в и р і ш и в:
У задоволенні адміністративного позову Державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку, - відмовити.
Розподіл судових витрат не здійснюється.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Парненко В.С.