ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2026 року 	Луцьк	Справа № 140/1132/26 	

Волинський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Дмитрука В.В.,
розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Волинської обласної прокуратури про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії, 

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі – ОСОБА_1 , позивач) звернувся із позовом до Волинської обласної прокуратури (далі – ВОП, відповідач) з наступними позовними вимогами:
1) визнати протиправними дії щодо відмови у видачі довідки про складові заробітної плати станом на 01.01.2026 для перерахунку пенсії;
2) зобов`язати сформувати та видати довідку про розмір заробітної плати (грошового забезпечення), що враховується для перерахунку пенсії станом на 1 січня (календарного) 2026 року за відповідною (прирівняною) посадою першого заступника керівника Луцької окружної прокуратури з посадовим окладом, визначеним від прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 3 328 грн та всіма іншими передбаченими законодавством складовими, які обраховуються від цього посадового окладу, включаючи премію та надбавку за класний чин, у відповідності до спеціальних Законів України «Про прокуратуру», «Про прожитковий мінімум», та у відповідності до Бюджетного кодексу України та Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» про розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на даний рік та відповідного розрахунку розмірів заробітної плати, зазначеного у позовній заяві, для перерахунку пенсії.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач працював в Волинській обласній прокуратурі з 1984 по 2013 рік і є пенсіонером органів прокуратури з грудня 2002 року. На даний час всі питання проходження служби в органах прокуратури, заробітної плати прокурора окружної прокуратури та його пенсійне забезпечення регулюється спеціальним Законом України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 №1697-VII (далі Закон №1697-VII).
29.12.2025 ОСОБА_1 звернувся до керівника Волинської обласної прокуратури з заявою про видачу довідки про розмір заробітної плати (грошового забезпечення) з 01.01.2026, що враховується для перерахунку пенсії та надання інформації про суму виплаченої річної премії за 2025 рік першому заступнику керівника Луцької окружної прокуратури.
Листом заступника керівника обласної прокуратури від 12.01.2026 за №21-13вих26 позивача повідомлено про відмову у наданні довідки про складові заробітної плати (грошового забезпечення), що враховується для перерахунку пенсії.
Позивач, не погоджуючись із вище зазначеними діями відповідача, звернувся до суду за захистом своїх прав.
Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 02.02.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, судовий розгляд справи ухвалено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
У відзиві на позов відповідач позовні вимоги не визнав. В обґрунтування цієї позиції вказав, що перерахунок пенсій проводиться у разі прийняття нормативно-правових актів про підвищення заробітної плати працівникам органів прокуратури, а також проводиться у зв`язку з індивідуальними змінами, що впливають на збільшення заробітної плати (призначенням на вищу посаду, збільшенням вислуги років тощо).
Законом України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» від 03.12.2025 №4695-IX (далі - Закон №4695) установлено, що з 01.01.2026 прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді, посадового окладу прокурора окружної прокуратури, посадових окладів працівників інших державних органів, оплата праці, яких регулюється спеціальними законами, а також працівників податкових і митних органів, - на рівні, встановленому для відповідного державного органу станом на 31.12.2025.
Враховуючи, що у відповідної категорії працюючих прокурорів підвищення заробітної плати з 01.01.2026 не відбулося - дана обставина унеможливлює надання запитуваної довідки для перерахунку вже призначеної пенсії.
Представником відповідача зазначено, що з 25.09.2019 оплата за класний чин працюючим прокурорам не здійснюється, що унеможливлює включення її у довідки для перерахунку пенсі.
Щодо включення в довідку для перерахунку пенсії преміальних виплат слід зазначити, що преміювання прокурорів за результатами оцінювання якості їх роботи за календарний рік проводиться у разі лише позитивного та задовільного оцінювання їх роботи, яке оформлюється у вигляді звіту, що складається прокурором, який підлягає оцінюванню, і погоджується його безпосереднім керівником та затверджуються керівниками вищого рівня.
Враховуючи, що виплата цієї премії має індивідуальний характер (як і надбавка за роботу в умовах режимних обмежень), відсутні підстави включати її до довідок про заробітну плату для перерахунку пенсії.
17.02.2025 на адресу суду від представника відповідача надійшло клопотання про здійснення розгляду справи в порядку загального провадження. Щодо даного клопотання суд, зазначає наступне.
Відповідно до приписів частин п`ятої та шостої статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.
Частиною шостою статті 12 КАС України визначено перелік справ незначної складності. Відповідно до пункту 10 вказаної норми справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.
Частиною четвертою статті 257 КАС України встановлено перелік категорій справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження. Дана адміністративна справа не підпадає під вказаний перелік.
Таким чином, з огляду на характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, дана адміністративна справа є справою незначної складності, а тому, беручи до уваги, що відповідачем було надано суду та позивачу відзив на адміністративний позов, суд не вбачав підстав для розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
20.02.2026 на адресу суд від позивача надійшла відповідь на відзив у якій заперечує проти тверджень представника відповідача викладених у відзиві з підстав зазначених в адміністративному позові. Додатково зазначив, що аргументи відповідача як законні та аргументовані у відзиві не можуть бути прийняті судом як підстави відмови у позовних вимогах та будь-яким чином спростовувати їх, як і клопотання про розгляд судом адміністративної справи в порядку загального позовного провадження, а не за правилами спрощеного провадження.
Дії Держави Україна в особі Волинської обласної прокуратури у відмові видачі позивачу довідки з усіма передбаченими складовими заробітної плати і в тому числі посадового окладу, премії та класного чину для перерахунку пенсії з 01.01.2026 у точній відповідності до вимог Закону України «Про прокуратуру» №1697-VII ОСОБА_1 вважає протиправними. Просив позовні вимоги задовольнити повністю.
Суд, перевіривши доводи сторін, викладені у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази, встановив такі обставини.
ОСОБА_1 працював у ВОП з 1984 по 2013 рік і є пенсіонером органів прокуратури з грудня 2002 року. Звільнений з роботи з посади першого заступника керівника окружної прокуратури в квітні 2013 року. На даний час всі питання проходження служби в органах прокуратури, заробітної плати прокурора окружної прокуратури та його пенсійне забезпечення регулюється спеціальним Законом №1697-VII. 
29.12.2025 позивач звернувся до керівника ВОП із заявою про видачу довідки про розмір заробітної плати (грошового забезпечення) з 01.01.2026, що враховується для перерахунку пенсії та надання інформації про суму виплаченої річної премії за 2025 рік першому заступнику керівника Луцької окружної прокуратури .
Листом від 31.12.2025 №27-193вих-25 відповідачем надано інформацію про нараховану в 2025 році річну премію за результатами оцінювання роботи першому заступнику керівника Луцької окружної прокуратури в загальній сумі 178 856,35 грн, та виплаченої – 137 719,38 грн. 
З урахуванням максимальної бази єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у грудні 2025 року (160 000,00 грн) сума ЄСВ пропорційно становила 22 621,41 грн. 
Листом заступника керівника обласної прокуратури від 12.01.2026 за №21-13вих26 позивача повідомлено про відмову у наданні довідки про складові заробітної плати (грошового забезпечення), що враховується для перерахунку пенсії. Відмова у наданні довідки мотивована тим, що з набранням чинності 13.09.2025 Законом України «Про внесення змін до Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» від 20.08.2025 №4571-IX (далі - Закон №4571) частину другу статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» від 19.11.2024 №4059-IX (далі - Закон №4059) доповнено таким змістом:
«Прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, становить; з 01.01.2025 по 31.07.2025 – 1 600 гривень, з 01.08.2025 по 31.12.2025 у – 2 102 гривні».
Разом із цим, пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві положення» Закону №4571 установлено, що у 2025 році положення статті 7 Закону №4059 не є підставою для перегляду (перерахунку) пенсії раніше призначених пенсій прокурорам та видачі органами прокуратури довідок про розмір заробітної плати, що враховуються для перерахунку пенсії.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» від 03.12.2025 №4695 (далі Закон №4695) установлено, що з 01.01.2026 прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді, посадового окладу прокурора окружної прокуратури, посадових окладів працівників інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, а також працівників податкових і митних органів,- на рівні, встановленому для відповідного державного органу станом на 31.12.2025.
Підвищення заробітної плати прокурорів у 2026 році не відбулося, а тому визначені підстави для надання запитуваної довідки для перерахунку з 01.01.2026 вже призначеної пенсії відсутні.
Вважаючи протиправними дії відповідача щодо відмови у видачі довідки про складові заробітної плати станом на 01.01.2026 для перерахунку пенсії, позивач звернувся до суду із цим позовом.
При вирішенні спору суд керується такими нормативно-правовими актами.
Спірні відносини, що склались між сторонами регулюються Конституцією України, Законом України «Про прокуратуру» (далі Закон №1697-VII), який визначає правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а пенсійне забезпечення прокурорів, Законом України «Про Державний бюджет України на 2026 рік».
Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 46 Конституції України громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.
Пунктом 6 частини першої статті 92 Конституції України передбачено, що основи соціального захисту, форми і види пенсійного забезпечення визначаються виключно законами України.
Правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України визначає Закон України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 №1697- VІІ (далі - Закон №1697-VІІ).
Відповідно до частини двадцятої статті 86 Закону №1697-VІІ умови та порядок перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури визначаються Кабінетом Міністрів України.
Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2019 року №7-р(ІІ)/2019 у справі №3-209/2018 (2413/18, 2807/19) визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), положення частини двадцятої статті 86 Закону №1697-VII зі змінами, яким передбачено, що умови та порядок перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури визначаються Кабінетом Міністрів України. Положення частини двадцятої статті 86 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 №1697-VII зі змінами, визнане неконституційним, втрачає чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення.
Пунктом 3 установлено такий порядок виконання цього Рішення:
частина двадцята статті 86 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 №1697-VII зі змінами не підлягає застосуванню з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення;
частина двадцята статті 86 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 №1697-VII підлягає застосуванню в первинній редакції: «20. Призначені працівникам прокуратури пенсії перераховуються у зв`язку з підвищенням заробітної плати прокурорським працівникам на рівні умов та складових заробітної плати відповідних категорій працівників, які проходять службу в органах і установах прокуратури на момент виникнення права на перерахунок. Перерахунок призначених пенсій проводиться з першого числа місяця, наступного за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. Якщо при цьому пенсіонер набув право на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більш як за 12 місяців. Пенсія працюючим пенсіонерам перераховується також у зв`язку з призначенням на вищу посаду, збільшенням вислуги років, присвоєнням почесного звання або наукового ступеня та збільшенням розміру складових його заробітної плати в порядку, передбаченому частинами другою, третьою та четвертою цієї статті, при звільненні з роботи або за кожні два відпрацьовані роки».
У своєму рішенні від 13.12.2019 №7-р(ІІ)/2019 Конституційний суд України зазначив, що працівник прокуратури, який досяг передбаченого законом віку для припинення повноважень після здійснення професійної діяльності протягом визначеного строку, набуває право на отримання пенсії. Пенсійне забезпечення таких працівників здійснюється відповідно до статті 86 Закону № 1697- VII.
У пункті 2 резолютивної частини Рішення №7-р(ІІ)/2019 визначено, що положення частини двадцятої статті 86 Закону №1697- VII зі змінами, визнане неконституційним, втрачає чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення. Таким чином, відповідні положення втратили чинність з 13.12.2019.
З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що положення частини двадцятої статті 86 Закону №1697-VII зі змінами втратили чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення, а відтак, позивач має право на перерахунок пенсії у зв`язку з підвищенням заробітної плати прокурорським працівникам, відповідно до положень частини двадцятої статті 86 Закону №1697-VII.
Також, рішенням Конституційного Суду України від 26.03.2020 №6-р/2020 визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), окреме положення пункту 26 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України у частині, яка передбачає, що норми і положення статті 81 Закону №1697-VII зі змінами застосовуються у порядку та розмірах, встановлених Кабінетом Міністрів України, виходячи з наявних фінансових ресурсів державного і місцевого бюджетів та бюджетів фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування.
Положення пункту 26 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України у частині, яка передбачає, що норми і положення статті 81 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 №1697-VІІ зі змінами застосовуються у порядку та розмірах, встановлених Кабінетом Міністрів України, виходячи з наявних фінансових ресурсів державного і місцевого бюджетів та бюджетів фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, визнане неконституційним, втрачає чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення.
Відтак, застосуванню підлягає частина перша статті 81 Закону № 1697- VІІ, відповідно до якої заробітна плата прокурора регулюється цим Законом та не може визначатися іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну особу з розрахунку на місяць з 1 січня 2026 року становить 3 328,00 грн.
Позивач вважає, що саме з вказаного розміру прожиткового мінімуму необхідно виходити при визначенні його посадового окладу.
Разом з тим суд зазначає, з набранням чинності 13.09.2025 Законом України «Про внесення змін до Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» від 20.08.2025 №4571-IX (далі Закон №4571) частину другу статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» від 19.11.2024 №4059-IX (далі - Закон №4059) доповнено таким змістом:
«Прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, становить; з 01.01.2025 по 31.07.2025 – 1 600 гривень, з 01.08.2025 по 31.12.2025 у – 2102 гривні».
Разом із цим, пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві положення» Закону №4571 установлено, що у 2025 році положення статті 7 Закону №4059 не є підставою для перегляду (перерахунку) пенсії раніше призначених пенсій прокурорам та видачі органами прокуратури довідок про розмір заробітної плати, що враховуються для перерахунку пенсії.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» від 03.12.2025 №4695 (далі - Закон №4695) установлено, що з 01.01.2026 прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді, посадового окладу прокурора окружної прокуратури, посадових окладів працівників інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, а також працівників податкових і митних органів,- на рівні, встановленому для відповідного державного органу станом на 31.12.2025.
Відповідно до ст.89 і 90 Закону №1697-VII фінансування прокуратури здійснюється за рахунок коштів Державного бюджету України, а також інших джерел, не заборонених законодавством, у тому числі у випадках, передбачених міжнародними договорами України або проектами міжнародної технічної допомоги, зареєстрованими в установленому порядку.
Функції головного розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності прокуратури здійснюються Офісом Генерального прокурора.
Згідно з ч.1, 2 ст.23 Бюджетного кодексу України будь-які бюджетні зобов`язання та платежі з бюджету здійснюються лише за наявності відповідного бюджетного призначення, якщо інше не передбачено законом про Державний бюджет України. Бюджетні призначення встановлюються законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет) у порядку, визначеному цим Кодексом.
Відповідно до частини 1 статті 22 Бюджетного кодексу України для здійснення програм та заходів, які реалізуються за рахунок коштів бюджету, бюджетні асигнування надаються розпорядникам бюджетних коштів. За обсягом наданих прав розпорядники бюджетних коштів поділяються на головних розпорядників бюджетних коштів та розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня.
Забезпечення функціонування системи прокуратури за змістом статтей 89, 90 Закону №1697-VII та статтей 23, 48 Бюджетного кодексу України передбачає визначення у державному бюджеті України видатків на фінансування прокуратури не нижче рівня, що забезпечує можливість повного і незалежного здійснення нею повноважень відповідно до закону, проте будь-які бюджетні зобов`язання та платежі з бюджету здійснюються лише за наявності відповідного бюджетного призначення, якщо інше не передбачено законом про Державний бюджет України.
Законом України «Про прожитковий мінімум» передбачено, що розмір прожиткового мінімуму щороку затверджується Верховною Радою України в законі про Державний бюджет України.
Законами України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, установлено в розмірі 2 102,00 гривень.
Положення Закону №1697-VII та Закону «Про Державний бюджет України на 2026 рік» в частині визначення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, які претендують на застосування до спірних правовідносин, були прийняті в різний час.
Так, Закон «Про прокуратуру», який визначає правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, систему прокуратури України, а також пенсійне забезпечення прокурорів прийнятий 14.10.2014 (набрав чинності 15.07.2015), а Закон «Про Державний бюджет України на 2026 рік», положеннями якого прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлено в розмірі 2 102,00 гривень, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, набрав чинності 01.01.2026.
Тобто, Закон України «Про Державний бюджет України на 2026 рік», яким визначено прожитковий мінімум для визначення посадового окладу прокурора в розмірі 2 102,00 гривень, набрали чинності у часі пізніше.
При цьому, за наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.
У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.
Саме такий підхід застосував Верховний Суд у постанові від 29.01.2019 у справі №807/257/14. Крім того, про перевагу норм lex specialis над іншими загальними нормами зазначає у своїх рішеннях і Європейський суд з прав людини (п.69 рішення у справі «Ніколова проти Болгарії» №7888/03 тощо).
У свою чергу, під темпоральними (часовими) колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.
Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, "молодша норма" припиняє суперечливу до неї "старшу": цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.
У Рішенні Конституційного Суду України від 18.06.2020 №5-рп(ІІ)/2020 передбачено, що до судів різних видів юрисдикції висунуто вимогу застосовувати класичні для юридичної практики формули (принципи): «закон пізніший має перевагу над давнішим» - «закон спеціальний має перевагу над загальним» - «закон загальний пізніший не має переваги над спеціальним давнішим» . Якщо суд не застосовує цих формул (принципів) за обставин, що вимагають від нього їх застосування, то принцип верховенства права (правовладдя) втрачає свою дієвість.
До спірних правовідносин слід застосувати положення Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік», яким і визначено прожитковий мінімум для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури в розмірі 1600 гривень, а не 3028 грн (прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2065, встановлений цим самим Законом), оскільки для обрахунку заробітної плати прокурора прожитковий мінімум визначений у меншому розмірі і є спеціальним, прийнятий пізніше у часі відносно Закону України «Про прокуратуру», саме яким і зроблено прив`язку до прожиткового мінімуму на відповідний рік при обрахунку посадового окладу прокурора.
Згідно з правилом конкуренції правових норм у часі, Закон України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» має перевагу над загальним Законом України «Про прокуратуру».
Крім того, встановлення у Законі України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» спеціальної норми щодо розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка використовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури на рівні 2 102,00,00 грн має перевагу над загальною нормою, яка встановлює загальний розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на рівні 3 328,00 грн з 01.01.2026.
Суд зазначає, що положення статті 81 Закону України «Про прокуратуру», якими визначається розмір посадового окладу прокурора окружної прокуратури не встановлює конкретного розміру посадового окладу, а містить бланкетну (відсилочну) норму до відповідного прожиткового мінімуму, який встановлюється саме Законом України про державний бюджет на відповідний рік.
Відповідні норми законодавства є чинними, не визнавались неконституційними та підлягають застосування відповідачами при визначенні розміру посадового окладу позивача та інших виплат (щорічної відпустки, матеріальної допомоги на оздоровлення та матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань), формуванні фонду оплати праці і визначення розміру бюджетних асигнувань.
При цьому, відсутність в Законі України «Про прожитковий мінімум» визначення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури не відміняє положень статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» та не спростовує необхідність застосування відповідного спеціального прожиткового мінімуму при визначення розміру посадового окладу прокурора окружної прокуратури на рівні 2 102,00 грн.
Враховуючи вищенаведене, підстави для видачі довідки станом на 01.01.2026 відсутні.
Щодо позовної вимоги позивача про зобов`язання видачі довідки станом 01.01.2026, з урахуванням всіма іншими передбаченими законодавством складовими, які обраховуються від цього посадового окладу, включаючи премію та надбавку за класний чин, суд зазначає наступне.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 звертався в суд з позовом до Держави Україна в особі Волинської обласної прокуратури про визнання протиправними дій у заниженні посадового окладу та всіх інших складових заробітної плати і не включення премії та надбавки за класний чин при формуванні та видачі довідки від 01.02.2022 №21-12вих22 для перерахунку пенсії та відмови у видачі нової додаткової довідки; зобов`язання відповідача видати позивачу повторну додаткову довідку про розмір заробітної плати (грошового забезпечення), що враховується для перерахунку пенсії з 01.01.2022 за відповідною посадою першого заступника керівника Луцької окружної прокуратури з визначеним посадовим окладом від прожиткового мінімуму для працездатних осіб визначеному Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» від 02.12.2021 №1928-ІХ у розмірі 2 481,00 грн та всіма іншими складовими заробітної плати, включаючи премію та надбавку за класний чин, у визначеному в позовній заяві розмірі у точній відповідності до норм Конституції України, спеціальних Законів України «Про прокуратуру», «Про прожитковий мінімум» та у відповідності до Бюджетного кодексу України.
Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 04.10.2022 у справі №140/4973/22 у задоволенні позову ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Волинської обласної прокуратури про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії відмовлено повністю. Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 28.02.2023 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 04.10.2022 у справі №140/4973/22 – без змін.
Згідно з ч.4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. 
Відтак, оскільки дії Волинської обласної прокуратури щодо правомірності видачі довідки від 01.02.2022 №21-12 вих22 (з урахуванням правильності вказаних у ній складових та їх розмірів в тому числі щодо не включення премії та надбавки за класний чин) були предметом розгляду в суді в аміністративній справі №140/4973/22 та таким діям надана правова оцінка, то згідно з ч.4 ст. 78 КАС України вказані обставини не підлягають доказуванню у межах даної справи. 
Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Частиною першою, другою статті 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, які регулюють спірні правовідносини суд дійшов висновку, що доводи позивача не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, є безпідставними, а дії відповідача щодо відмови у видачі повторно довідки про розмір заробітної плати (грошового забезпечення) є правомірними, у зв`язку із чим у задоволенні позовних вимог слід відмовити.
Крім того, суд наголошує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі «Трофимчук проти України» ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.
Відповідно до пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
З огляду на ухвалення судом рішення про відмову у задоволенні позовних вимог підстав для розподілу судових витрат немає.
Керуючись статтями 243 - 246, 262 КАС України, суд 

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).
Відповідач: Волинська обласна прокуратура (43025, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Винниченка, 15, код ЄДРПОУ 02909915).

Суддя В.В. Дмитрук