Коростенський міськрайонний суд Житомирської області  
Справа № 279/1567/26
Провадження №3/279/531/26
ПОСТАНОВА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02 квітня 2026 року      м. Коростень

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Пацко О.О., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності відносно  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,- 
В С Т А Н О В И В:
Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 18.02.2026 року, близько 16-17 годин, між ОСОБА_1 виник словесний конфлікт з відвідувачем магазину "Альфа", ОСОБА_2 , під час якого ОСОБА_1 виражалась нецензурною лайкою до ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян, чим вчинила правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП. 
В судовому засіданні ОСОБА_1 , вини у вчиненні правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП не визнала та пояснила, що саме ОСОБА_2 вчинила проти неї протиправні дії, внаслідок чого відносно останньої було відкрито кримінальне провадження. Конфлікт відбувся виключно з вини ОСОБА_2 , тому просить закрити провадження по справі через відсутність в її діях складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.
Суд, заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та матеріали справи про адміністративне правопорушення, відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП прийшов до наступного висновку. 
Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.
За змістом статей 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя суду першої інстанції має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно положень ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Так, ст.173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за вчинення дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
В матеріали справи відносно ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, до суду, крім протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 036475 від 25.02.2026 за 173 КУпАП, надано протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від ОСОБА_2 , письмові пояснення потерпілої ОСОБА_2 від 18.02.2026, письмові пояснення ОСОБА_1 від 24.02.2026, письмові пояснення від ОСОБА_3 від 24.02.2026.
Оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про невинуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.
Так, відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
У судовому засіданні особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 заперечила вчинення дій, зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення, водночас потерпіла в письмових поясненнях зазначила, що з невідомих їй причин продавчиня ОСОБА_1 почала вчиняти з нею словесний конфлікт через те, що їй не сподобалась її присутність в магазині, не вказуючи, що це відбувалось у вигляді нецензурної лайки або образливому до неї, (або до інших громадян) чиплянні, натомість навпаки зазначаючи, що продавчиня виконала її прохання поставити телефон на зарядку, а залишити приміщення магазину стала вимагати тільки після того, як до ОСОБА_2 підішли знайомі і вони стали розмовляти.
Таким чином, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та письмові пояснення потерпілої містять протиріччя.
Як було встановлено в судовому засіданні між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник конфлікт через поведінку ОСОБА_2 , внаслідок чого відносно останньої було відкрито кримінальне провадження, що підтверджується вироком Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 03.03.2026 року, тому не виключено, що в своїх поясненнях ОСОБА_2 оговорювала ОСОБА_1 .
Крім цього, в поясненнях потерпілої ОСОБА_2 відсутні відомості, що остання попереджена про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання, тому суд вважає, що самі лише її пояснення без попередження про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання, не тягнуть для неї будь-якої юридичної відповідальності в даному випадку і тому не можуть бути належними та допустимими доказами у справі.
Інших достатніх доказів, крім пояснень потерпілої ОСОБА_2 , які підтверджували б вчинення ОСОБА_1 діянь, зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення, суду не надано.
Аналізуючи протокол про адміністративне правопорушення та докази наявні в матеріалах справи, вбачається, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. 
Будь-які інші докази, які б підтверджували обставини, зазначені у фабулі протоколу про адміністративні правопорушення, в матеріалах справи відсутні.
Саме по собі складення протоколу про адміністративне правопорушення, за відсутності даних на підтвердження наявності складу адміністративного правопорушення, не є підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.
З огляду на викладене, в матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні фактичні дані, які б поза розумним сумнівом доводили вину ОСОБА_1 у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
У силу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.
Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09 червня 2011 року, заява № 16347/02, «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», заява № 36673/04, «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року). При цьому Європейський суд робить висновок, що суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Для того, щоб особа була притягнута до адміністративної відповідальності, необхідно довести наявність в її діях (бездіяльності) складу та події адміністративного правопорушення.
Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання.
Отже, в силу принципу презумпції невинуватості, діючого при розгляді справ про адміністративні правопорушення, всі сумніви у винності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.
Відповідно до статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Така ж позиція встановлена і в Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.
Відповідно до п.1 ст. 247 КУпАП за відсутності події і складу адміністративного правопорушення провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.
З огляду на вищевикладене, повне, об`єктивне дослідження справи, обставин вказаних в протоколі, суд прийшов до висновку, що провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП необхідно закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись п.1 ст.247, ст.278, ст.284, ст.173 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі відносно  ОСОБА_1  про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити в зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ольга ПАЦКО