ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2026 р. м. Чернівці Справа № 600/2886/25-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Григораша В.О.,
за участю:
секретаря судового засідання Калараш О.В.,
позивача ОСОБА_1 ,
представника відповідача не з`явився,
представники третіх осіб не з`явилися, 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Чернівецької міської ради, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Чернівецької районної державної (військової) адміністрації Чернівецької області, Департаменту урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради та Великокучурівської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області, про визнання протиправним та нечинним рішення -

ВСТАНОВИВ:
До Чернівецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (позивач) до Чернівецької міської ради (відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Чернівецька районна державна (військова) адміністрація з такими позовними вимогами:
визнати протиправним та нечинним рішення Чернівецької міської ради №2115 від 19.12.2024 "Про затвердження проекту детального плану території в урочищі "Дубки" с. Коровія Чернівецького району Чернівецької області".
В обґрунтування поданого позову вказувала, що 19.12.2024 Чернівецькою міською радою Чернівецького району Чернівецької області прийнято рішення № 2115 "Про затвердження проекту детального плану території в урочищі "Дубки" с. Коровія Чернівецького району Чернівецької області". 
Вказувала, що цей детальний план розроблений на підставі Розпорядження голови Глибоцької районної державної адміністрації (яка виступала замовником) від 23.08.2013 №194 "Про надання дозволу на розроблення детального плану території за межами населеного пункту с. Коровія на території Коровійської сільської ради Глибоцького району орієнтована площа 7,00 га". Оскільки правонаступником прав і обов`язків Глибоцької РДА стала Чернівецька РДА, яка не ухвалювала жодних рішень, щодо внесення змін до назви проекту детального плану, подачі його на затвердження, а також не уповноважувала на те Чернівецьку міську раду, то відповідач діяв з перевищенням належних йому повноважень.
Також позивач зазначав, що оскаржуваний детальний план території був затверджений без попереднього здійснення його стратегічної екологічної оцінки, що є порушенням вимог Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", відповідно до якого містобудівна документація підлягає стратегічній екологічній оцінці в порядку, встановленому Законом України "Про стратегічну екологічну оцінку". Окрім того, на думку позивача, детальний план розроблений з порушенням 300 метрової санітарно-захисної зони відстані проектованих житлових будинків до кладовища. Позивач також вказував, що Чернівецькою міською радою не дотримано процедуру проведення громадських слухань та в подальшому процедуру оприлюднення оскаржуваного проекту рішення.
Внаслідок порушення процедури проведення громадських слухань спричинено порушення прав та законних інтересів її та жителів АДРЕСА_1 , як спільно-суміжної території до детального плану оскільки єдині пропозиції та зауваження надані нею та жителями АДРЕСА_1 до детального плану території не враховано. При цьому не надавши жодних обґрунтувань відмови у врахуванні пропозицій з посиланням на норми закону та ДБН, а самі зауваження, які були надані нею та жителями вул. Коровійської, не були розглянуті взагалі, що підтверджується Протоколом засідання погоджувальної комісії з розгляду спірних питань, що виникли у процесі громадських слухань з обговорення проекту документу державного планування "Детальний план території в урочищі Дубки" Коровійської сільської ради Глибоцького району Чернівець області".
Позивач зауважував, що схема організації руху транспорту та пішоходів оскаржуваного детального плану не відповідає вимогам законодавства, будівельним і санітарним нормам. Транспортна розв`язка, що показана на графічному матеріалі детального плану грубо порушує права та інтереси її та жителів АДРЕСА_1 , оскільки створює некомфортні умови проживання на цій вулиці. Враховуючи викладене, просила визнати протиправним та нечинним оскаржуване рішення.
Ухвалою суду від 23.06.2025 відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи №600/2286/25-а за правилами загального позовного провадження у підготовчому судовому засіданні на 29.07.2025 о 10:00 год. Зобов`язано відповідача надати суду докази публікації оголошення про оскарження рішення Чернівецької міської, яке є предметом спору у цій справі, до підготовчого судового засідання.
29.07.2025 відповідачем подано до суду докази опублікування у виданні "Молодий Буковинець" за 10-16 липня 2025 року оголошення про відкриття ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 23.06.2025 провадження у справі №600/2886/25-а за позовом ОСОБА_1 до Чернівецької міської ради про визнання протиправним та нечинним рішення Чернівецької міської ради №2115 від 19.12.2024 "Про затвердження проекту детального плану території в урочищі "Дубки" с. Коровія Чернівецького району Чернівецької області". Повідомлено, що підготовче судове засідання у справі призначено на 29.07.2025 о 10:00 год (Т.2 а.с. 76).
Відповідач, не погоджуючись із позовними вимогами, подав до суд відзив на позовну заяву, в якому заперечував проти задоволення позовних вимог, вважає їх безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Вважає, що оскаржуване рішення Чернівецької міської ради від 19.12.2024 №2115 "Про затвердження проекту детального плану території в урочищі "Дубки" с. Коровія Чернівецького району Чернівецької області" прийнято на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законом. Також вказував, що прийняття відповідачем оскаржуваного рішення, не змінює призначення та не позбавляє права позивача на належну їй земельну ділянку та не перешкоджає використовувати її за таким цільовим призначенням. Звертав увагу суду на те, що позивач у даній справі не є мешканцем території в урочищі "Дубки", а тому його право нічим не порушено.
Третя особа Чернівецька районна державна адміністрація подала до суду письмові пояснення, в яких вказувала, що не заперечує проти задоволення позову. Вказану справу просила розглянути без їх участі.
14.07.2025 позивач подав до суду відповідь на відзив відповідача, в якому вказував, що приймаючи оскаржуване рішення відповідач діяв з перевищенням наданих йому повноважень, оскільки детальний план розроблений щодо території за межами населеного пункту. Також вказував, що оскільки вона є жителькою вул. Коровійська с. Годилів, яка межує з територією урочища Дубки, на яку розроблений оскаржуваний детальний план території, то позивач має законне право на звернення до суду з даним позовом.
У підготовчому судовому засіданні, призначеному на 29.07.2025, ухвалою суду від 29.07.2025 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, - Департамент урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради. Відкладено розгляд справи у підготовчому судовому засіданні до 14:00 год 09.09.2025.
22.08.2025 представник третьої особи, Департаменту урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради, подав до суду письмове пояснення, в яких вказував, що ознайомившись з представленими додатками від Коровійського старостинського округу (протокол громадських слухань від 24.03.2017) та правовими роз`ясненнями юридичного управління, дійшов висновку, що на проведених раніше громадських слуханнях (24.03.2017) не було дотримано норм Порядку проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні, а саме безпідставно не враховано (повернено) пропозиції (зауваження) мешканців суміжного населеного пункту. Департамент вважає, що процедура проведення попередніх громадських слухань була незавершена, тому що не було створено погоджувальної комісії у разі виникнення спірних питань. Департаментом для врахування всіх точок зору і захисту інтересів мешканців вул. Коровійської с. Годилів на адресу Великокучурівської сільської об`єднаної громади направлено інформацію щодо обговорення проекту детального плану території в урочищі "Дубки". Вказував, що під час громадського обговорення проекту "Детальний план території в урочищі "Дубки" Коровійської сільської ради Глибоцького району Чернівецької області" надавались зауваження та пропозиції щодо врахування спільних інтересів у детальному плані території в урочищі "Дубки" Коровійської сільської ради Глибоцького району Чернівецької області, які надалі були долучені до розгляду на громадських слуханнях. Оскільки всі спірні моменти, які виникли на громадських слуханнях були розглянуті на погоджувальній комісії, то були відсутні підстави для проведення повторного засідання погоджувальної комісії та внесення змін в розроблену містобудівну документацію. Вважає, що оскаржуване рішення Чернівецької міської ради від 19.12.2024 №2115 "Про затвердження проекту детального плану території в урочищі "Дубки" с. Коровія Чернівецького району Чернівецької області" прийнято на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законом, а тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог.
09.09.2025 позивачем подано до суду додаткові письмові пояснення по справі.
У судовому засіданні, призначеному на 09.09.2025 оголошено перерву до 14:00 год 23.09.2025.
17.09.2025 відповідачем, Чернівецькою міською радою, подано до суду письмові пояснення по справі, в яких вказувала, що проект детального плану території в урочищі "Дубки" пройшов процедуру передбачену чинним законодавством і був підготовлений на розгляд сесійного засідання Чернівецької міської ради. Були узгоджені зауваження та пропозиції щодо врахування спільних інтересів у детальному плані території в урочищі "Дубки".
За результатами проведення всіх процедур передбачених чинним законодавством спірним рішенням Чернівецької міської ради від 19.12.2024 № 2115 затверджено детальний план території в урочищі "Дубки", з врахуванням повноважень міської ради визначених Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні", постанови КМУ від 25.05.2011 №555, ДБН України що регулюють розроблення містобудівної документації з планування території на місцевому рівні, протоколу від 20.11.2024 №603-р засідання робочої групи з вивчення питання та надання пропозицій щодо затвердження детального плану території в урочищі "Дубки". Крім того, було враховано пропозиції робочої групи і пунктом 2 спірного рішення надано дозвіл департаменту урбаністики та архітектури міської ради на наступне внесення змін до містобудівної документації детального плану території в урочищі "Дубки".
У підготовчому судовому засіданні, призначеному на 23.09.2025 оголошено перерву по справі до 11:00 год 07.10.2025.
У підготовчому судовому засіданні, призначеному на 07.10.2025 задоволено клопотання позивача та відкладено судове засідання до 11:00 год 04.11.2025.
У підготовчому судовому засіданні, призначеному на 04.11.2025, ухвалою суду від 04.11.2025 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача – Великокучурівську сільську раду Чернівецького району Чернівецької області. Оголошено перерву по справі до 14:00 год 25.11.2025. 
18.11.2025 третя особа, Великокучурівська сільська рада Чернівецького району Чернівецької області, подала до суду письмові пояснення, в яких вказувала, що даним детальним планом території житлової забудови не порушено жодних спільних інтересів суміжних територій, так як дана містобудівна документація розроблена з урахуванням погодженої межі між Великокучурівською сільською радою та Чернівецькою міською радою. В задоволенні вказаного позову просила відмовити.
25.11.2025 відкладено судовий розгляд справи до 14:00 год 02.12.2025, у зв`язку з перебування головуючого судді по справі у відпустці.
02.12.2025 позивачем подано додаткові письмові пояснення по справі. 
Ухвалою суду від 02.12.2025 закрито підготовче провадження в адміністративній справі та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 14:00 год 23.12.2025.
Ухвалою суду від 17.12.2025 внесено виправлення в ухвалу Чернівецького окружного адміністративного суду від 02.12.2025 в частині позиції позивача, а саме з помилково зазначеного "позивач не заперечував" вказати "позивач заперечував".
19.12.2025 позивач подала додаткові пояснення по справі, щодо поданих пояснення третьої особи Великокучурівської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області. 
У судовому засіданні, призначеному на 23.12.2025 оголошено перерву по справі до 14:00 год 20.01.2026.
У судовому засіданні, призначеному на 20.01.2026 оголошено перерву по справі до 11:00 год 03.02.2026.
У судовому засіданні, призначеному на 03.02.2026 оголошено перерву по справі до 11:00 год 10.02.2026.
10.02.2026 відкладено розгляд справи до 11:00 год 03.03.2026, у зв`язку з перебування головуючого судді по справі на лікарняному.
03.03.2026 в судовому засіданні судом заслухано пояснення спеціаліста.
Позивач у вступній промові під час розгляду справи по суті підтримував заявлені позовні вимоги, з посиланням на обставини, що викладені у заявах по суті спору.
Представник відповідача у вступній промові під час розгляду справи по суті заперечував проти задоволення заявлених позовних вимог, з посиланням на обставини, що викладені у заявах по суті спору.
Представник третьої особи, департаменту урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради, у вступній промові заперечував проти задоволення заявлених позовних вимог, з посиланням на обставини, що викладені у заявах по суті спору.
Представники третіх осіб на стороні позивача, Чернівецької районної державної адміністрації та Великокучурівської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області, в судові засідання не прибули, а тому під час прийняття рішення у справі суд враховує їх письмові пояснення, що були ними подано до суду під час підготовчого провадження у справі.
Заслухавши вступні промови учасників справи, дослідивши наявні у справі докази, після судових дебатів, суд ухвалив про перехід до стадії ухвалення судового рішення та, зважаючи на складність справи, повідомлено про те, що вступна та резолютивна частини рішення буде проголошена 13.03.2026 о 10:00 год.
В судове засідання 13.03.2026 представники відповідача та третіх осіб не з`явилися, хоча належним чином були повідомленні про дату, час та місце судового засідання, про причини неприбуття не повідомили.
Зважаючи на те, що неявка представників відповідача та третіх осіб не перешкоджає проголошенню судового рішення, то судом проголошено вступну та резолютивну частину судового рішення за їх відсутності.
Заслухавши вступні промови учасників справи, що прибули в судове засідання, перевіривши матеріали справи, встановивши фактичні обставини в справі, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, дослідивши та оцінивши надані докази в сукупності, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову, виходячи з наступного.
Судом встановлені такі обставини та відповідні їм правовідносини.
27.05.2014 Глибоцькою районною державною адміністрацією прийнято розпорядження №182, яким затверджено детальний план території в урочищі "Дубки" Коровійської сільської ради Глибоцького району площею 7,7939 га (Т. 1 а.с. 35), який розроблено на підставі розпорядження голови Глибоцької районної державної адміністрації від 23.08.2013 №194 "Про надання дозволу на розроблення детального плану", яким дозволено розроблення детального плану території в урочищі "Дубки" на території Коровійської сільської ради за межами населеного пункту с. Коровія орієнтовною площею 7,00 га.
Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 13.02.2015 по справі №824/3201/14-а, яке залишено без змін ухвалою Вінницького апеляційного адміністративного суду від 07.04.2015, визнано протиправним та скасовано розпорядження Глибоцької районної державної адміністрації від 27.05.2014 №182 "Про затвердження детального плану території в урочищі "Дубки" Коровійської сільської ради (Т. 1 а.с. 107-116).
На адресу департаменту урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради 04.07.2022 надійшло звернення старости Коровійського старостинського округу від 30.06.2022 №39 з вимогою розглянути за належністю звернення ПП "Територіальне планування" щодо затвердження Детального плану території в урочищі "Дубки" Коровійської сільської ради Глибоцького району Чернівецької області (Т. 2 а.с. 51).
З письмових пояснень департаменту урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради встановлено, що враховуючи прийняте рішення суду у справі №824/3201/14-а, 11.07.2022 департамент урбаністики та архітектури направив до юридичного управління лист з проханням надати правову оцінку ситуації яка склалась та надати роз`яснення щодо подальших дій департаменту.
08.08.2022 юридичне управління Чернівецької міської ради роз`яснило, що спірне питання щодо затвердження проекту детального плану може бути розглянуто тільки після усунення недоліків містобудівної документації, які встановлені у рішенні Чернівецького окружного адміністративного суду від 13.02.2015 та в ухвалі Вінницького апеляційного адміністративного суду від 07.04.2015 у справі № 824/3201/14-а, а саме: дотримання прав власників та землекористувачів при обговоренні містобудівної документації; отримання висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи, затвердженого Головним санітарним лікарем України, яким встановлено зменшення санітарно-захисної зони Чернівецького центрального міського кладовища до 50 метрів.
Для усунення вказаних недоліків департаментом урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради 13.07.2023 оголошено про проведення повторних громадських слухань і прийом на протязі місяця (до 13.08.2023) пропозицій і зауважень від фізичних і юридичних осіб. Оголошення про проведення обговорення було розміщено на офіційному веб-сайті Чернівецької міської ради і в газетах "Молодий буковинець" та "Час".
Департаментом урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради для врахування всіх пропозицій і захисту інтересів мешканців вул. Коровійської с. Годилів на адресу Великокучурівської сільської об`єднаної громади направлено лист від 01.08.2023 № 24/01-08/3-03/1260 з запрошенням прийняти участь в обговоренні проекту детального плану території в урочищі "Дубки" (Т. 1 а.с. 39).
18.12.2023 на офіційному веб-сайті Чернівецької міської ради розміщено оголошення про проведення повторних громадських слухань і прийом на протязі місяця (до 16.01.2024) пропозицій і зауважень від фізичних і юридичних осіб. Повідомлено, що громадське слухання проекту документа державного планування "Детальний план території в урочищі "Дубки" Коровійської сільської ради Глибоцького району Чернівецької області" відбудеться 18.01.2024 о 14:00 год в залі засідань Чернівецької міської ради (Т. 1 а.с. 41-43).
Департаментом урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради для врахування всіх пропозицій і захисту інтересів мешканців вул. Коровійської на адресу Великокучурівської сільської об`єднаної громади направлено інформацію щодо обговорення проекту Детального плану території в урочищі "Дубки".
Громадські слухання були проведені 18.01.2024 за участі 22 осіб, за результатом яких складено протокол №1 громадських слухань з обговорення проекту документа державного планування "Детальний план території в урочищі "Дубки" Коровійської сільської ради Глибоцького району Чернівецької області" (Т. 1 а.с. 44-53, Т. а.с. 124-133). Так, було вирішено, що спірні питання, які виникли на громадських слуханнях, необхідно розглянути на погоджувальній комісії.
У зв`язку з цим, 01.02.2024 департаментом урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради прийнято наказ №7 "Про створення погоджувальної комісії з розгляду спірних питань, що виникли у процесі громадських слухань з обговорення проекту документа державного планування "Детальний план території в урочищі "Дубки" Коровійської сільської ради Глибоцького району Чернівецької області". До складу членів погоджувальної комісії ввійшла в тому числі й позивач (Т. 1 а.с. 54-56).
Засідання погоджувальної комісії відбулося 07.02.2024, результати якого були оформлені протоколом № 1 засідання погоджувальної комісії з розгляду спірних питань, що виникли у процесі громадських слухань з обговорення проекту документу державного планування "Детальний план території в урочищі "Дубки»" (Т. 1 а.с. 57-68, Т. 2 а.с. 137-149).
Згідно вказаного протоколу №1, погоджувальна комісія розглянула 6 пропозицій, які надали зацікавлені особи, в тому числі ОСОБА_1 . Інших пропозицій за період проведення громадського обговорення до департаменту не надходило.
Для розгляду на сесійному засіданні Чернівецької міської ради проекту детального плану території в урочищі "Дубки" ПП "Територіальне планування", як розробнику, рекомендовано:
- відкоригувати проект згідно поданих пропозицій (зауважень), а саме вказати на основному кресленні категорії вулиць і проїздів;
- передати до департаменту урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради додаткові примірники графічних та текстових матеріалів в паперовому та електронному варіанті, згідно завдання на проектування. 
29.08.2024 питання щодо затвердження проекту детального плану території в урочищі "Дубки" було знято з розгляду сесійного засідання Чернівецької міської ради, у зв`язку із посиланням на незгоду гр. ОСОБА_2 з проектними рішеннями детального плану та питаннями неповідомлення і не прийняттям участі в громадському обговоренні.
Розпорядженням Чернівецького міського голови №603-р від 20.11.2024 утворено робочу групу з вивчення пропозицій і питання щодо затвердження детального плану урочище "Дубки" (Т. 2 а.с. 158-160).
За результатами засідання робочої групи з вивчення питання та надання пропозицій щодо затвердження детального плану територій в урочищі "Дубки" складено Протокол від 29.11.2024 №603-р з наступними пропозиціями: 
- повторно винести на грудневу сесію міської ради проект рішення про затвердження детального плану території в урочищі "Дубки" с. Коровія, Чернівецького району, Чернівецької області;
- підготувати на грудневу сесію Чернівецької міської ради проект рішення про внесення змін до детального плану території в урочищі "Дубки" с. Коровія, Чернівецького району, Чернівецької області (Т. 2 а.с. 154-157).
19.12.2024 розглянувши протокол засідання робочої групи з вивчення питання та надання пропозиції щодо затвердження детального плану території в урочищі "Дубки" с. Коровія Чернівецького району Чернівецької області від 29.11.2024, пропозиції департаменту урбаністики та архітектури міської ради, депутатів міської ради VIII скликання, Чернівецька міська рада прийняла рішення №2115, яким вирішила:
1. Затвердити проект Детального плану території в урочищі "Дубки" с. Коровія, Чернівецького району, Чернівецької області.
Також п. 2 вказаного рішення надано дозвіл Департаменту урбаністики та архітектури міської ради на внесення змін до містобудівної документації Детального плану території в урочищі "Дубки" с. Коровія, Чернівецького району, Чернівецької області (Т. 2 а.с. 118).
Не погоджуючись із вказаним рішенням, позивач звернулась до суду із даним позовом.
До вказаних правовідносин суд застосовує наступні положення законодавства та робить висновки по суті спору.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Отже, в цій справі суд має надати оцінку на предмет законності оскаржуваного рішення, оцінивши його на предмет відповідності верховенству права та критеріїв законності рішення суб`єкта владних повноважень, які наведені в частині 2 статті 2 КАС України.
Предметом оскарження у цій справі є рішення Чернівецької міської ради №2115 від 19.12.2024 "Про затвердження проекту детального плану території в урочищі "Дубки" с. Коровія Чернівецького району Чернівецької області".
Згідно із частинами другою та шостою статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" 17 лютого 2011 року № 3038-VI в редакції на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Закон №3038-VI) встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
У статті 1 Закону № 3038-VI визначено:
- детальний план території - одночасно містобудівна документація на місцевому рівні та землевпорядна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території (пункт 3 частини першої статті 1);
- містобудівна документація - затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій (пункт 7 частини першої статті 1).
Відповідно до частин першої та третьої статті 8 Закону № 3038-VI планування територій здійснюється на державному, регіональному та місцевому рівнях відповідними органами виконавчої влади, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим та органами місцевого самоврядування.
Рішення з питань планування та забудови територій приймаються сільськими, селищними, міськими радами та їх виконавчими органами, районними, обласними радами, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями в межах визначених законом повноважень з урахуванням вимог містобудівної документації.
Відповідно до приписів частини другої статті 24 Закону № 3038-VI зміна функціонального призначення територій не тягне за собою припинення обмежень у використанні земель, а також припинення права власності або права користування земельними ділянками, які були передані (надані) у власність чи користування до встановлення нового функціонального призначення територій, а також не тягне за собою обов`язковості зміни виду цільового призначення земельної ділянки незалежно від того, чи належить цей вид до переліку видів цільового призначення, встановлення яких є можливим у межах такої зони.
Забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.
Згідно частини першої статті 25 цього ж Закону режим забудови територій, визначених для містобудівних потреб, встановлюється у генеральних планах населених пунктів, планах зонування та детальних планах територій (далі - ДПТ).
Аналіз вказаних положень Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" дозволяє стверджувати, що ДПТ містить правові приписи нормативного характеру, які розраховані на широке коло осіб та застосовуються неодноразово. Затверджуючи своїм рішенням містобудівну документацію щодо ДПТ місцева рада формує обґрунтування щодо деталізації положень генерального плану або комплексного плану міста, тобто здійснює нормативне регулювання відповідних відносин.
Визначальною умовою, що може слугувати критерієм загальності чи персоніфікованості суб`єктів впливу - є їх коло. Адже кількість як величина має відносний характер, може змінюватись і не є сталим показником регулятивного впливу юридичних актів. Під час визначення кола суб`єктів, правовий статус яких регламентує правовий акт, необхідно зважати лише на ті із них (фізична чи юридична особа, орган, організація, спільність людей тощо), для яких правовим актом установляюются права та обов`язки безпосередньо, щодо яких праворегуляторний вплив є прямим (а не усіх суб`єктів, для яких він може мати якесь юридичне значення).
У статті 4 КАС України визначено терміни "нормативно-правовий акт" та "індивідуальний акт":
- нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування;
- індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.
Тому, перевіряючи законність рішення суб`єкта владних повноважень, прийнятого на виконання своїх управлінських функцій, судам, з метою уникнення істотних порушень норм процесуального права, необхідно розмежовувати поняття "нормативно-правовий акт" та "індивідуальний акт". Аналогічний висновок міститься у постановах Верховного Суду від 26.11.2019 у справі № 183/6195/17(2-а/183/251/17), від 21.12.2019 у справі №826/14366/15, від 09.04.2020 у справі № 807/150/16, від 20.05.2020 у справі № 310/6300/16-а(2-а/310/12/17), від 26.05.2020 у справі № 826/17586/16 та від 31.05.2021 у справі № 826/16053/16.
До нормативно-правових актів відносяться прийняті уповноваженими органами акти, які встановлюють, змінюють норми права, носять загальний чи локальний характер, розраховані на невизначене коло осіб та застосовуються неодноразово.
Цей висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 21.122019 у справі № 826/14366/15, від 09.2020 у справі № 807/150/16, від 09.12.2020 у справі № 813/746/18, від 24.06.2021 у справі № 560/3160/20, від 01.02.2022 у справі № 160/1936/21 та від 20.05.2022 у справі № 160/9717/21.
Суд також зазначає, що в контексті норм КАС України стосовно підходів до розгляду справ щодо законності актів, які містять положення, що відповідають основним критеріям "норми права" варто розуміти: 1) суттєвий та 2) довготривалий вплив на суспільно-управлінські відносини.
У зв`язку із наведеним, суд зазначає, що оскаржуване рішення Чернівецької міської ради № 2115 від 19.12.2024 "Про затвердження проекту детального плану території в урочищі "Дубки" с. Коровія Чернівецького району Чернівецької області" містить усі ознаки нормативно-правового акта, передбачені статтею 4 КАС України: встановлює загальні правила регулювання містобудівних відносин, розраховане на довгострокове та неодноразове застосування, поширюється на невизначене коло осіб. Це підтверджується системним аналізом статей 1, 19, 24, 25 Закону №3038-VI: детальний план є нормативно-плановим документом, що визначає режим забудови, червоні лінії, систему транспортного руху, тобто встановлює правові приписи нормативного характеру.
Стаття 264 КАС України визначає особливості провадження у справах щодо оскарження нормативно-правових актів органів виконавчої влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування та інших суб`єктів владних повноважень.
Зокрема, однією з особливістю провадження у таких справах відповідно до частини другої статті 264 КАС України є те, що право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.
На підставі вищезазначеного суд доходить висновку про те, що з позовом про оскарження рішення Чернівецької міської ради № 2115 від 19.12.2024, яке має ознаки нормативно-правового акта, можуть звернутися як особи, щодо яких застосовано це рішення, так і особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких воно буде або може бути застосовано.
Вирішуючи питання про те, чи має позивач право на звернення до суду з даним позовом, суд звертає увагу на те, що адміністративні суди, у випадку необхідності перевірки дотримання суб`єктами владних повноважень гарантованих особі прав, зокрема, наданих статтями 13, 23, 50, 54 Конституції України у правовідносинах, пов`язаних із благоустроєм населених пунктів, плануванням та забудовою території, повинен застосовувати широке тлумачення поняття "охоронюваний інтерес". За загальним правилом, такий інтерес включає у тому числі захист права на безпечне для життя і здоров`я довкілля, створення умов для комфортного та безпечного проживання на території відповідного населеного пункту.
У постанові від 11 вересня 2023 року у справі № 320/258/19 Верховний Суд дійшов висновку, що положення частини другої статті 264 КАС України "право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт" слід розуміти як запровадження у процесуальному законодавстві України (з деякими особливостями, які зобов`язують особу довести у суді, що такий акт стосується її інтересів) доктрини actio popularis (з лат. - "суспільна дія"), згідно з якою позов може бути подано в інтересах "публічного порядку, законності" (без обов`язку позивача доводити при зверненні до суду, що відповідне рішення суб`єкта владних повноважень вже та безпосередньо зачіпає права та свободи такого позивача).
Право ініціювати у суді справу (locus standi) про визнання протиправним та нечинним рішення суб`єкта владних повноважень, яке володіє ознаками нормативно-правового акта, ґрунтується, фактично, на зазначеному статусі оскаржуваного акта. Відмова у доступі до суду особи у такій категорії спорів може призвести до ситуації, за якої рішення суб`єктів владних повноважень, що володіє ознаками нормативно-правового акта, буде залишатися поза межами судового контролю.
Крім того у постанові від 20 лютого 2019 року у справі № 522/3665/17 Верховний Суд дійшов таких висновків: "Обставинами, що свідчать про очевидну відсутність у позивача законного інтересу (а отже і матеріально-правової заінтересованості), є: (а) незаконність інтересу - його суперечність Конституції, законам України, принципам права; (б) не правовий характер вимог - вимоги не породжують правових наслідків для позивача. Це виключає можливість віднесення спору до "юридичного" відповідно до частини другої статті 124 Конституції України; (в) встановлена законом заборона пред`явлення позову на захист певного інтересу (наприклад, заборона оскаржувати рішення дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя особою, яка подала скаргу на суддю); (г) коло осіб, які можуть бути позивачами, прямо визначено законом, і позивач до їх числа не належить (це свідчить про відсутність матеріальної правоздатності); (д) позивач звернувся за захистом інтересів інших осіб - держави, громади, фізичної або юридичної особи без відповідних правових підстав або в інтересах невизначеного кола осіб.
У разі встановлення обставин, що свідчать про очевидну відсутність законного інтересу (матеріально-правової заінтересованості), адміністративний суд не має юрисдикції для розгляду справи і відмовляє у відкритті адміністративного провадження.
Якщо ж очевидних ознак відсутності матеріально-правової зацікавленості на стадії відкриття провадження не встановлено, суд, за наявності інших законних передумов, відкриває провадження. Якщо очевидні ознаки відсутності матеріально-правової зацікавленості виявлені після відкриття провадження, суд має право закрити провадження.
Оскільки йдеться про обмеження доступу до судочинства, очевидність відсутності у позивача законного інтересу повинна бути поза межами обґрунтованого сумніву. Якщо такий сумнів є, він повинен тлумачитися на користь позивача, а отже у цьому випадку суд повинен розглянути справу по суті. 
Законний інтерес може бути захищено судом, якщо позивач вважає, що його законний інтерес, за захистом якого він звернувся до суду: а) порушено (щодо протиправних діянь, які мали місце і припинилися) або б) порушується (щодо протиправних діянь, які тривають); або в) створюються перешкоди для його реалізації (щодо протиправних діянь, які тривають і є перешкодами для реалізації права в теперішньому або в майбутньому часі) або г) мають місце інші ущемлення законних інтересів.
З наведеного слідує необхідність з`ясування судом обставин, що свідчать про порушення інтересу. Позивач повинен довести, що він має законний інтерес і є потерпілим від порушення цього інтересу з боку суб`єкта владних повноважень.
Судом встановлено, що позивач володіє земельною ділянкою по АДРЕСА_1 , яка є суміжною до території на яку розроблено та затверджено детальний план рішенням, яке є предметом оскарження у даній справі.
З огляду на те, що позивач є власницею (користувачем) земельної ділянки по АДРЕСА_1 , суміжній з проектованою територією, та зважаючи на те, що детальний план передбачає виїзди виключно на цю вулицю, суд визнає, що позивач є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано оскаржуваний акт, та має законний інтерес у судовому захисті. Посилання відповідача на те, що позивач не є мешканцем урочища "Дубки", суд відхиляє як таке, що суперечить широкому тлумаченню охоронюваного законного інтересу (Рішення КСУ від 01.12.2004 №18-рп/2004, постанова ВС від 24.10.2023 у справі №380/15810/21).
Окрім того, суд звертає увагу, що позивачка неодноразово зверталась до суду за захистом своїх прав та інтересів, як житель вул. Коровійської с. Годилів, а саме у справах № 600/2915/24-а, № 824/290/16-а та № 824/3201/14-а.
З огляду на встановлені судом обставини справи та зважаючи на характер спірних правовідносин, суд доходить висновку про те, що у позивача наявне право на звернення до суду з цим позовом, оскільки заявлені вимоги стосуються не тільки безпосередньо її інтересів, як суміжного землекористувача, а й невизначеного кола осіб - жителів громади с. Годилів. 
Надаючи правову оцінку оскаржуваному рішенню, суд зазначає наступне.
Частиною першою статті 10 Закону України "Про місцеве самоврядування" від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР (далі - Закон № 280/97-ВР) визначено, що сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.
Відповідно до частини першої статті 25 Закону № 280/97-ВР сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.
Пунктом 42 частини першої статті 26 Закону № 280/97-ВР визначено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання, зокрема, затвердження в установленому порядку місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови відповідних населених пунктів, іншої містобудівної документації.
Відповідно до частини першої статті 12 Закону України "Про основи містобудування" до компетенції сільських, селищних, міських рад у сфері містобудування на відповідній території належить затвердження відповідно до законодавства місцевих програм, генеральних планів відповідних населених пунктів, планів зонування територій, а за відсутності затверджених в установленому законом порядку планів зонування території - детальних планів територій.
Як зазначалось вище, частиною першою статті 1 Закону № 3038-VI визначено, що детальний план території - одночасно містобудівна документація на місцевому рівні та землевпорядна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території (пункт 3).
Містобудівна документація - затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій (пункт 7 частини першої статті 1).
Частинами першою, третьою статті 16 Закону № 3038-VI встановлено, що планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження комплексних планів просторового розвитку територій територіальних громад, генеральних планів населених пунктів і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.
Містобудівна документація на місцевому рівні розробляється з урахуванням відомостей Державного земельного кадастру на актуалізованій картографічній основі у цифровій формі в державній системі координат у формі електронних документів, що містять базові і тематичні геопросторові дані.
Внесення змін до містобудівної документації на місцевому рівні здійснюється у порядку, визначеному законодавством для її розроблення та затвердження.
Склад, зміст, порядок розроблення та оновлення містобудівної документації на місцевому рівні встановлюються Кабінетом Міністрів України у Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації (ч. 4. ст. 16 Закону № 3038-VI).
Статтею 17 цього Закону визначено, що генеральний план населеного пункту є одночасно видом містобудівної документації на місцевому рівні та документацією із землеустрою і призначений для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.
У разі якщо територія територіальної громади не обмежується територією одного населеного пункту, генеральні плани населених пунктів у межах такої громади розробляються у складі комплексного плану або включаються до нього як складові відповідно до статті 16-1 цього Закону. Положення генеральних планів таких населених пунктів мають узгоджуватися з іншими положеннями комплексного плану.
Послідовність виконання робіт з розроблення генерального плану населеного пункту визначається Кабінетом Міністрів України у Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації та завданням на розроблення (внесення змін, оновлення), яке складається і затверджується замовником за погодженням з розробником.
Обов`язковою складовою генерального плану населеного пункту є план зонування території цього населеного пункту.
Генеральні плани населених пунктів можуть поєднуватися з детальними планами всієї території населених пунктів або її частин. 
Відповідно до частини першої статті 19 Закону № 3038-VI детальний план території деталізує положення генерального плану населеного пункту або комплексного плану та визначає планувальну організацію і розвиток частини території населеного пункту або території за його межами без зміни функціонального призначення цієї території. Детальний план території розробляється з урахуванням обмежень у використанні земель, у тому числі обмежень використання приаеродромної території, встановлених відповідно до Повітряного кодексу України.
Детальний план території розробляється за рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради з метою визначення планувальної організації, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території, призначених для комплексної забудови чи реконструкції, та підлягає стратегічній екологічній оцінці. 
Згідно частини четвертої статті 19 Закону № 3038-VI детальний план території визначає: 1) принципи планувально-просторової організації забудови; 2) червоні лінії та лінії регулювання забудови; 3) у межах визначеного комплексним планом, генеральним планом населеного пункту функціонального призначення режим та параметри забудови території, розподіл територій згідно з будівельними нормами; 4) містобудівні умови та обмеження (у разі відсутності плану зонування території) або уточнення містобудівних умов та обмежень згідно із планом зонування території; 5) потребу в підприємствах і закладах обслуговування населення, місце їх розташування; 6) доцільність, обсяги, послідовність реконструкції забудови; 7) черговість та обсяги інженерної підготовки території; 8) систему інженерних мереж; 9) порядок організації транспортного і пішохідного руху; 10) порядок комплексного благоустрою та озеленення, потребу у формуванні екомережі; 11) межі прибережних захисних смуг і пляжних зон водних об`єктів (у разі відсутності плану зонування території).
Частиною п`ятою статті 19 Закону № 3038-VI встановлено, що детальний план території складається із графічних і текстових матеріалів.
Згідно з частиною шостою статті 19 Закону № 3038-VI склад, зміст, порядок розроблення та затвердження детального плану території визначаються Кабінетом Міністрів України.
Доступ до матеріалів детального плану території, крім інформації, яка відповідно до закону становить державну таємницю або належить до інформації з обмеженим доступом, не може обмежуватися. Загальна доступність матеріалів детального плану території забезпечується відповідно до вимог Закону України "Про доступ до публічної інформації" шляхом надання їх за запитом на інформацію, оприлюднення, у тому числі у формі відкритих даних, на єдиному державному веб-порталі відкритих даних, офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури, веб-сайті відповідного органу місцевого самоврядування, внесення відповідних даних до Державного земельного кадастру та містобудівного кадастру (частина сьома статті 19 Закону № 3038-VI).
Детальний план території за межами населеного пункту розглядається і затверджується протягом 30 днів з дня його подання (частина восьма статті 19 Закону № 3038-VI).
Детальний план території не підлягає експертизі (частина дев`ята статті 19 Закону № 3038-VI).
Внесення змін до детального плану території допускається за умови їх відповідності генеральному плану населеного пункту та плану зонування території (частина десята статті 19 Закону № 3038-VI).
Відповідно до пункту 1.1 ДБН Б. 1-3-97 "Склад, зміст, порядок розроблення, Пунктами 4.1 та 4.2 ДБН Б.1.1-14.2012 "Склад та зміст детального плану території", затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 12.03.2012 № 107 (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що детальний план розробляється з метою уточнення у більш крупному масштабі положень генерального плану населеного пункту, схеми планування території району, при цьому розроблення детального плану на структурно-планувальні елементи території населеного пункту, які мають цілісний планувальний характер, здійснюється на основі затвердженого генерального плану цього населеного пункту відповідно до чинного законодавства, плану зонування (за наявності) з використанням матеріалів містобудівного та земельного кадастрів.
Системний аналіз вказаних правових норм дає підстави дійти висновку, що генеральний план населеного пункту, план зонування та детальний план території є видами містобудівної документації, при цьому, генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, а план зонування та детальний план території розробляються на підставі Генерального плану території та не можуть йому суперечити.
Отже, генеральний план передбачає розвиток напрямів використання територій міста, а не її стале використання. Водночас детальний план визначає планувальну організацію і розвиток частини території.
Вказана правова позиція сформована та застосована Верховним Судом у постановах від 19.10.2021 у справі № 369/9375/17, від 21.06.2018 у справі № 826/4504/17, від 05.03.2019 у справі № 360/2334/17, від 15.04.2020 у справі № 702/1384/16-а, від 11.11.2020 у справі № 191/1169/16-а, від 30.09.2021 у справі № 320/1030/19, від 22.11.2022 у справі № 826/3497/18, від 14.12.2022 у справі № 640/28978/20, від 01 серпня 2024 року у справі № 640/25171/21.
Так, судом встановлено, що 23.08.2013 розглянувши рішення 20 сесії 6 скликання №33-20/2013 та лист №82 від 15.04.2013 Коровійської сільської ради головою Глибоцької районної державної адміністрації прийнято розпорядження №194 р, яким надано дозвіл на розроблення детального плану території в урочищі "Дубки" на території Коровійської сільської ради за межами населеного пункту с. Коровією орієнтовною площею 7,00 га.
На виконання вказаного розпорядження, 28.08.2013 виконавчим комітетом Коровійської сільської ради прийнято рішення "Про розроблення детального плану території в урочищі "Дубки" с. Коровія" №33-8/2013. Вказаним рішенням вирішено, що виконавчий комітет Коровійської сільської ради виступить замовником на розроблення детального плану території житлової забудови в урочищі "Дубки" на території Коровійської сільської ради за межами населеного пункту с. Коровія, орієнтовною площею 7,00 га. Також визначено, що виконавцем детального плану території визначено приватне підприємство "Територіальне планування". 
Приватним підприємством "Територіальне планування" на замовлення Глибоцької районної державної адміністрації розроблено детальний план території в урочищі "Дубки" Коровійської сільської ради Глибоцького району Чернівецької області.
27.05.2014 Глибоцькою районною державною адміністрацією прийнято розпорядження №182, яким затверджено детальний план території в урочищі "Дубки" Коровійської сільської ради Глибоцького району площею 7,7939 га (Т. 1 а.с. 35).
Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 13.02.2015 по справі №824/3201/14-а, яке залишено без змін ухвалою Вінницького апеляційного адміністративного суду від 07.04.2015, визнано протиправним та скасовано розпорядження Глибоцької районної державної адміністрації від 27.05.2014 №182 "Про затвердження детального плану території в урочищі "Дубки" Коровійської сільської ради (Т. 1 а.с. 107-116).
Пунктом 7-1 розділу V "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" визначено, що до прийняття закону про адміністративно-територіальний устрій України визначення адміністративних центрів територіальних громад та затвердження територій територіальних громад здійснює Кабінет Міністрів України.
Кабінет Міністрів України розпорядженням від 12.06.2020 №729-р визначив відповідно до абзацу першого пункту 7-1 розділу V "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" адміністративні центри та затвердив території територіальних громад Чернівецької області, зокрема Чернівецьку міську територіальну громаду з адміністративним центром - м. Чернівці та населеними пунктами, які входять до складу території територіальної громади. 
Відповідно до Додатку до вказаного Розпорядження від 12.06.2020 №729-р Коровійська сільська рада (Глибоцького району) увійшла до складу Чернівецької міської територіальної громади.
Згідно зі частинами другою, третьою статті 8 Закону України "Про добровільне об`єднання територіальних громад", повноваження сільських, селищних, міських рад, сільських, селищних, міських голів, обраних територіальними громадами, що об`єдналися завершуються в день набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною об`єднаною територіальною громадою. Об`єднана територіальна громада є правонаступником всього майна, прав та обов`язків територіальних громад, що об`єдналися, з дня набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною такою об`єднаною територіальною громадою.
Таким чином, правонаступником Коровійської сільської ради Глибоцького району Чернівецької області є Чернівецька міська рада.
Відповідно до пункту 24 Розділу Х Перехідних положень Земельного кодексу України землями комунальної власності територіальних громад вважаються всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад.
Крім того, як вбачається із пункту 31 Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 01.09.2021 за № 926, послідовність розроблення та площі територій, для яких розробляються детальні плани територій, визначає відповідний уповноважений орган містобудування та архітектури, а затверджує сільська, селищна, міська рада відповідно до генерального плану населеного пункту або, якщо територія розташована за межами населеного пункту чи у населеному пункті, для якого не розроблено генеральний план населеного пункту, - відповідно до комплексного плану.
Затвердження детального плану території щодо території, розташованої за межами населених пунктів та стосовно якої не затверджено комплексний план, допускається відповідно до схем планування території (частини території) району та/або області з урахуванням положень Закону України від 17.06.2020 № 711-ІХ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо планування використання земель".
Відповідно до п. 34 Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.09.2021 № 926, рішення про розроблення містобудівної документації на місцевому рівні (комплексного плану, генеральних планів населених пунктів, детальних планів території) щодо території територіальної громади, а також оновлення і внесення змін до неї приймає відповідна сільська, селищна, міська рада.
Як слідує із пункту 29 розділу І Закону України від 28.04.2021 за № 1423-ІХ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин", внесено зміни до статті 19 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", в тому числі шляхом надання повноважень саме сільським, селищним та міським радам на затвердження детальних планів території за межами населених пунктів та внесення змін до них, а також виключення згадки про наявність таких повноважень у районних державних адміністрацій.
Абзацом 6 п. 3 розділу ІІ "Прикінцевих та перехідних положень" Закону України від 17.06.2020 № 711-ІХ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо планування використання земель" визначено, що детальні плани території (зміни до них) щодо територій, розташованих за межами населених пунктів, розроблення яких розпочалося на підставі розпорядження відповідної районної державної адміністрації до набрання чинності цим Законом, затверджуються відповідними сільськими, селищними, міськими радами.
Із вищенаведеного можна констатувати, що станом на момент виникнення спірних правовідносин повноваження Глибоцької районної державної адміністрації, щодо затвердження детального плану території в урочищі "Дубки" Коровійської сільської ради Глибоцького району Чернівецької області (за межами населеного пункту) та ухвалення відповідних рішень перейшли до компетенції саме відповідача - Чернівецької міської ради. 
Враховуючи наведене суд відхиляє доводи позивача про відсутність у Чернівецької міської ради повноважень щодо затвердження детального плану, замовником якого є Глибоцька районна державна адміністрація.
Як вбачається із матеріалів справи, на адресу департаменту урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради 04.07.2022 надійшло звернення старости Коровійського старостинського округу від 30.06.2022 №39 з вимогою розглянути за належністю звернення ПП "Територіальне планування" щодо затвердження детального плану території в урочищі "Дубки" Коровійської сільської ради Глибоцького району Чернівецької області. Також повідомлено, що даний детальний план скасований у судовому порядку (Т. 2 а.с. 51).
Враховуючи прийняте рішення суду, 11.07.2022 департамент урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради направив до юридичного управління лист з проханням надати правову оцінку ситуації яка склалась та надати роз`яснення щодо подальших дій департаменту.
08.08.2022 юридичне управління Чернівецької міської ради роз`яснило, що спірне питання щодо затвердження проекту детального плану може бути розглянуто тільки після усунення недоліків містобудівної документації, які встановлені у рішенні Чернівецького окружного адміністративного суду від 13.02.2015 та в ухвалі Вінницького апеляційного адміністративного суду від 07.04.2015 у справі № 824/3201/14-а, а саме: дотримання прав власників та землекористувачів при обговоренні містобудівної документації; отримання висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи, затвердженого Головним санітарним лікарем України, яким встановлено зменшення санітарно-захисної зони Чернівецького центрального міського кладовища до 50 метрів.
Щодо доводів позивача про порушення Чернівецькою міською радою процедури громадських слухань, суд зазначає наступне.
За правилами частин першої та другої статті 21 Закону № 3038-VI громадським слуханням підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій, без проведення яких забороняється затвердження на місцевому рівні містобудівної документації.
Згідно із частиною третьою статті 21 Закону № 3038-VI сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи зобов`язані забезпечити:
1) оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні з прогнозованими правовими, економічними та екологічними наслідками;
2) оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні та доступ до цієї інформації громадськості;
3) реєстрацію, розгляд та узагальнення пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні (у разі її утворення);
4) узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію;
5) оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні.
Оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, проектів містобудівної документації на місцевому рівні є підставою для подання пропозицій громадськості замовнику містобудівної документації (частина четверта статті 21 Закону № 3038-VI).
За правилами частин шостої - восьмої статті 21 Закону № 3038-VI пропозиції громадськості подаються у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, який не може становити менш як 30 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні. Пропозиції, подані після встановленого строку, не розглядаються.
Громадські слухання щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводяться у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, але не раніше 10 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні. 
Для розгляду спірних питань, що виникають у процесі громадських слухань, може утворюватися погоджувальна комісія.
Погоджувальна комісія протягом двох тижнів після її утворення розглядає спірні питання, зафіксовані у протоколі громадських слухань, та ухвалює рішення про врахування або мотивоване відхилення таких пропозицій (зауважень).
Засідання погоджувальної комісії є правомочним, якщо у ньому взяли участь не менш як дві третини її членів (з них не менше половини - представники громадськості).
Рішення погоджувальної комісії оформлюється протоколом.
У разі неможливості врегулювати спірні питання між сторонами погоджувальною комісією остаточне рішення приймає замовник містобудівної документації. Урегульовані погоджувальною комісією спірні питання між сторонами або прийняті замовником містобудівної документації рішення є підставою для внесення змін до проекту відповідної документації.
Оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні здійснюється у двотижневий строк з дня їх прийняття шляхом опублікування в медіа, що поширюються на відповідній території, а також розміщення таких рішень на офіційних веб-сайтах замовників містобудівної документації.
Особи, які оприлюднюють проекти генеральних планів населених пунктів, зонування територій, детальних планів територій, є відповідальними за їх автентичність.
Згідно частини десятої статті 21 вказаного Закону порядок проведення громадських слухань проектів містобудівної документації на місцевому рівні визначає Кабінет Міністрів України.
Так, механізм проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні: комплексних планів просторового розвитку територій територіальних громад, генеральних планів населених пунктів, а також детальних планів територій у межах та за межами населених пунктів визначається Порядком проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 № 555 (далі - Порядок №555).
Згідно з пунктом 2 Порядку №555 проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів у проектах містобудівної документації здійснюється під час розроблення відповідних проектів містобудівної документації.
З аналізу вказаних правових норм у їх сукупності слідує, що будь-яка містобудівна документація повинна розроблятися саме в інтересах мешканців територіальної громади. Чинним законодавством України передбачено право будь-якого зацікавленого члена громади зареєструватись і брати участь в громадських слуханнях. Як правило, зацікавленість полягає в тому, що рішення, яке приймається, певним чином може вплинути на права і інтереси особи, покращити або погіршити її становище.
Громадські слухання є формою діалогу між мешканцями села (міста), відповідною територіальною громадою та депутатами відповідної ради, посадовими особами місцевого самоврядування, під час яких члени територіальної громади можуть вносити пропозиції щодо питань місцевого значення.
Громадські слухання містобудівної документації на місцевому рівні відбуваються шляхом: оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні; надання особам, які мають право на подання пропозицій до проектів містобудівної документації на місцевому рівні, строку для подання таких пропозицій; безпосереднім поданням пропозицій громадськості до відповідного органу місцевого самоврядування; утворення погоджувальної комісії у разі необхідності та, відповідно, оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації.
При цьому, відповідно до пункту 4 Порядку №555 оприлюднення розроблених в установленому законодавством порядку проектів містобудівної документації здійснюється не пізніш як у місячний строк з дня їх подання розробником до виконавчого органу сільської, селищної, міської ради шляхом розміщення матеріалів (планшетів, макетів) у визначеному органом місцевого самоврядування місці та інформування громадян через розповсюдження брошур і повідомлень, засоби масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення інформації на офіційному веб-сайті відповідного органу місцевого самоврядування.
Аналіз положень статті 21 Закону №3038-VI у взаємозв`язку із положеннями Порядку №555 дає суду підстави вважати, що у замовника містобудівної документації наявний обов`язок щодо оприлюднення в установленому законодавством порядку проектів містобудівної документації не пізніш як у місячний строк з дня їх подання розробником до виконавчого органу сільської, селищної, міської ради шляхом розміщення матеріалів (планшетів, макетів) у визначеному органом місцевого самоврядування місці та інформування громадян через розповсюдження брошур і повідомлень, засоби масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення інформації на офіційному веб-сайті замовника містобудівної документації.
Своєю чергою оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, проектів містобудівної документації на місцевому рівні є підставою для подання пропозицій громадськості замовнику у строк, визначений замовником містобудівної документації.
При цьому положеннями Порядку №555 чітко визначено перелік вимог до повідомлення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у проекті містобудівної документації.
Отже, громадські слухання щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводяться шляхом оприлюднення таких проектів, надання особам, які мають право на подання пропозицій до проектів містобудівної документації на місцевому рівні, строку для подання таких пропозицій, а також шляхом безпосереднього подання пропозицій громадськістю до відповідного органу місцевого самоврядування; утворення погоджувальної комісії у разі необхідності та, відповідно, оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації.
Зміст наведеної норми свідчить про те, що законодавством визначено два способи оприлюднення проектів містобудівної документації, які не є взаємовиключними, а саме: 1) через засоби масової інформації, що поширюються на відповідній території; 2) шляхом розміщення інформації на офіційному веб-сайті замовника містобудівної документації.
При цьому, суд враховує правові висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 21.06.2018 у справі №826/4504/17, від 03.04.2019 у справі №509/4722/16-а, від 13.03.2020 у справі №320/6466/18, згідно із якими розміщення замовником містобудівної документації інформації про дату, час та місце, де заінтересовані особи можуть ознайомитися з матеріалами проектів містобудівної документації є належним способом оприлюднення розроблених в установленому законодавством порядку проектів містобудівної документації та не становить порушень вимог пункту 4 Порядку №555.
Відповідно до п. 8 Порядку №555 визначено, що інформаційне повідомлення про проведення громадських слухань повинно містити такі відомості: рішення сільської, селищної, міської ради про розроблення проекту містобудівної документації на місцевому рівні; завдання на розроблення містобудівної документації на місцевому рівні; відомості про замовника та розробника проекту містобудівної документації на місцевому рівні та підстави для його розроблення; інформацію про дату, час і місце проведення громадських слухань та умови участі в них; інформацію про час і місце, де у вільному доступі протягом п`яти календарних днів до дати проведення громадських слухань (у тому числі у вихідні дні та в неробочий час) можна ознайомитися з матеріалами проекту містобудівної документації на місцевому рівні на паперових чи інших твердих (матеріальних) носіях; інформацію про посадову особу замовника розроблення містобудівної документації, відповідальну за забезпечення організації розгляду пропозицій (зауважень), та адресу, за якою можуть надсилатися пропозиції (зауваження); матеріали щодо проекту містобудівної документації на місцевому рівні в повному обсязі відповідно до визначеного в установленому законом порядку складу та змісту, крім інформації, яка відповідно до закону становить державну таємницю або належить до інформації з обмеженим доступом.
Судом встановлено, що департаментом урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради 13.07.2023 оголошено про проведення громадських слухань. 
Оскільки громадські слухання призначені на 13.07.2023 не відбулися, то відповідачем повторно 18.12.2023 на офіційному веб-сайті Чернівецької міської ради розміщено оголошення про проведення повторних громадських слухань і прийом на протязі місяця (до 16.01.2024) пропозицій і зауважень від фізичних і юридичних осіб. 
На веб–сайті Чернівецької міської ради повідомлено, що громадське слухання проекту документа державного планування "Детальний план території в урочищі "Дубки" Коровійської сільської ради Глибоцького району Чернівецької області" відбудеться 18.01.2024 о 14:00 год в залі засідань Чернівецької міської ради. Також вказано, що ознайомитись з проектом детального плану території в урочищі "Дубки" Коровійської сільської ради Глибоцького району Чернівецької області на паперових чи інших твердих (матеріальних) носіях можна в Департаменті урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради з 9.00 до 17.00 в понеділок і четвер, а в електронному вигляді на офіційному вебсайті Чернівецької міської ради: https://www.city.cv.ua/(Т. 1 а.с. 41 – 43).
Департаментом для врахування всіх пропозицій і захисту інтересів мешканців вул. Коровійської на адресу Великокучурівської сільської об`єднаної громади направлено інформацію щодо обговорення проекту детального плану території в урочищі "Дубки".
05.01.2024 позивач подала до відповідача доповнення та уточнення до зауважень та пропозиції наданих раніше щодо врахування спільних інтересів у детальному плані території в урочищі "Дубки" Коровійської сільської ради Глибоцького району Чернівецької області" від жителів вул. Коровійської с. Годилів (Т. 1 а.с. 70 – 78).
Суд критично оцінює доводи позивача, що інформаційне повідомлення від 18.12.2023 про проведення громадських слухань не містить в повному обсязі відомості щодо матеріалів проекту детального плану, що є порушенням п. 8 Порядку №555, оскільки вказаний недолік сам по собі не свідчить про позбавлення позивача права на участь в обговоренні проекту рішення та, відповідно, не доводить порушення прав та законних інтересів її в цій частині.
Крім цього, суд зауважує, що повідомлення містить дату початку та строки здійснення процедури громадського обговорення, способи участі громадськості, дату, час і місце проведення запланованих громадських слухань, інформацію про орган, від якого можна отримати інформацію та адресу, за якою можна ознайомитися з проектом документа державного планування, орган, до якого подаються зауваження та строки подання зауважень.
Згідно пункту 9 Порядку № 555 замовник розроблення містобудівної документації зобов`язаний забезпечити реєстрацію пропозицій (зауважень) учасників громадських слухань із дотриманням регламенту та фіксуванням у протоколі громадських слухань інформації про відсутність пропозицій (зауважень) учасників громадських слухань
Відповідно до пунктів 10, 11 Порядку № 555 (щодо подання, розгляд та врахування пропозицій громадськості) кожен учасник громадських слухань має право подати пропозиції (зауваження), поставити запитання усно чи письмово. У разі коли замовник розроблення містобудівної документації не може прийняти рішення про врахування відповідної пропозиції (зауваження) безпосередньо під час проведення громадських слухань, така пропозиція (зауваження) розглядається на погоджувальній комісії у визначеному порядку.
Під час громадських слухань незалежно від наявності чи відсутності пропозицій (зауважень) громадськості голосуванням учасників громадських слухань (половина голосів зареєстрованих учасників громадських слухань із правом голосу плюс один голос) обираються представники громадськості, які увійдуть до складу погоджувальної комісії в разі її утворення за результатами громадських обговорень, про що зазначається у протоколі громадських слухань.
Усі пропозиції (зауваження) та запитання заносяться (додаються) до протоколу.
Протокол громадських слухань має містити: 1) дату, час і місце проведення громадських слухань; 2) предмет громадських слухань; 3) кількість учасників громадських слухань; 4) виклад перебігу громадських слухань; 5) пропозиції (зауваження), що були висловлені під час громадських слухань; 6) рішення за результатами громадських слухань, яке повинно обов`язково містити перелік уповноважених представників громадськості для участі в погоджувальній комісії. 
До протоколу додаються списки реєстрації учасників громадських слухань, а також запитання, звернення та пропозиції (зауваження), подані головуючому під час проведення громадських слухань їх учасниками в письмовій формі.
Отже, громадські слухання відбуваються з метою врахування громадських інтересів при розробленні містобудівної документації і вважаються належно організованими за наступних умов: оприлюднено інформацію про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у відповідному проєкті із вказівкою на строк для подання таких пропозицій особами, які мають право на подання пропозицій до проєктів містобудівної документації; безпосереднє подання пропозицій громадськості до відповідного органу місцевого самоврядування; утворення погоджувальної комісії у разі необхідності та, відповідно, оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проєктів містобудівної документації.
Як встановлено судом, громадські слухання були проведені 18.01.2024 за участі 22 осіб, за результатом яких складено протокол №1 громадських слухань з обговорення проекту документа державного планування "Детальний план території в урочищі "Дубки" Коровійської сільської ради Глибоцького району Чернівецької області" (Т. 1 а.с. 44 – 53, Т. а.с. 124 - 133). Так, було вирішено, що спірні питання, які виникли на громадських слуханнях, необхідно розглянути на погоджувальній комісії.
Дослідивши вказаний протокол №1, судом встановлено, що рішення щодо пропозицій та зауваження позивача не приймалися, а були залишенні для розгляду погоджувальної комісії.
Як зазначалось вище, відповідно до ч. 7 ст. 21 Закону № 3038 для розгляду спірних питань, що виникають у процесі громадського обговорення, може утворюватися погоджувальна комісія, яка розглядає спірні питання, зафіксовані у протоколі громадських слухань, та ухвалює рішення про врахування або мотивоване відхилення таких пропозицій (зауважень).
До складу погоджувальної комісії входять: 1) посадові особи замовника містобудівної документації; 2) представники органу земельних ресурсів, природоохоронного органу, органу охорони здоров`я, органу містобудування та архітектури, охорони культурної спадщини та інших органів; 3) представники професійних об`єднань та спілок, архітектори, науковці; 4) уповноважені представники громадськості, які обираються під час громадських слухань. Кількість представників громадськості має становити не менш як 50 відсотків і не більш як 70 відсотків загальної чисельності комісії. Головою погоджувальної комісії є посадова особа замовника містобудівної документації.
Засідання погоджувальної комісії є правомочним, якщо у ньому взяли участь не менш як дві третини її членів (з них не менше половини - представники громадськості).
Рішення погоджувальної комісії оформлюється протоколом
У разі неможливості врегулювати спірні питання між сторонами погоджувальною комісією остаточне рішення приймає замовник містобудівної документації. Урегульовані погоджувальною комісією спірні питання між сторонами або прийняті замовником містобудівної документації рішення є підставою для внесення змін до проекту відповідної документації.
Як встановлено судом, 01.02.2024 департаментом урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради прийнято наказ №7 "Про створення погоджувальної комісії з розгляду спірних питань, що виникли у процесі громадських слухань з обговорення проекту документа державного планування "Детальний план території в урочищі "Дубки" Коровійської сільської ради Глибоцького району Чернівецької області". До складу членів погоджувальної комісії ввійшли: 
голова комісії: заступник директора - начальник управління містобудування та архітектури департаменту урбаністики та архітектури, головний архітектор міста Домітрюк Дмитро Васильович;
заступник голови: заступник директора - начальник управління просторового планування департаменту урбаністики та архітектури міської ради Хропот Сергій Макарович;
секретар комісії: провідний спеціаліст сектору комплексного та стратегічного планування територій управління просторового планування департаменту урбаністики та архітектури міської ради Гаврилюк Вікторія Вікторівна.
Члени комісії: мешканці с. Коровія Глуховський Анатолій Якович та ОСОБА_3 , мешканець м. Чернівці ОСОБА_4 , жителі АДРЕСА_1 ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , архітектор, член місцевої організації Національної спілки архітекторів України в Чернівецькій області (за згодою) Думітращук Валентина Дмитрівна, заступник начальника управління регулювання земельних відносин департаменту урбаністики та архітектури міської ради Білак Юрій Миколайович, Головний спеціаліст юридичного управління міської ради Сьоміна Ірина Василівна, Старший інспектор відділу архітектури управління містобудування та архітектури Старик Богдан Романович, начальник відділу земельних відносин, архітектури та містобудування Великокучурівської громади Верденюк Генадій Петрович, член Правління місцевої організації Національної спілки архітекторів України в Чернівецькій області (за згодою) Курніцький Богдан Олексійович, архітектор, член місцевої організації Національної спілки архітекторів України в Чернівецькій області (за згодою) ОСОБА_6 , архітектор, член місцевої організації Національної спілки архітекторів України в Чернівецькій області (за згодою) Байда Тетяна Юріївна (Т. 1 а.с. 54 -56).
З аналізу викладеного вбачається, що погоджувальна комісія щодо розгляду пропозицій громадськості до містобудівної документації, яка створена наказом від 01.02.2024 №7, складається лише з 16 осіб, де 5 членів даної комісії є представниками громадськості, що становить 31 відсоток загальної чисельності комісії.
Вказані обставини свідчать про недотримання департаментом урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради приписів ч. 7 ст. 21 Закону № 3038 при створенні та визначенні кількісного складу погоджувальної комісії з розгляду спірних питань, що виникли у процесі громадських слухань з обговорення проекту документа державного планування "Детальний план території в урочищі "Дубки" Коровійської сільської ради Глибоцького району Чернівецької області".
Крім того, як встановлено з протоколу погоджувальної комісії №1 від 07.02.2024 усі пропозиції та зауваження позивача до розробленого проекту документа державного планування "Детальний план території в урочищі "Дубки" Коровійської сільської ради Глибоцького району Чернівецької області" за наслідками голосування було відхилено без жодного мотивованого відхилення таких пропозицій (зауважень), що також свідчить про недотримання приписів ч. 7 ст. 21 Закону № 3038, оскільки погоджувальна комісія ухвалює рішення про врахування або мотивоване відхилення таких пропозицій (зауважень).
При цьому суд зауважує, що закон встановлює обов`язок замовника погодити спірні питання з громадськістю, оскільки саме в інтересах мешканців, а не у власних інтересах представників влади повинна розроблятись будь-яка містобудівна документація, прийматись будь-яке рішення місцевого значення.
Такого ж висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 01.02.2022 у справі № 560/1173/19.
Таким чином, суд формує висновок про те, що подані громадськістю, в тому числі позивачем пропозиції (зауваження), які зафіксовані у протоколах громадських слухань від 18.01.2024 та погоджувальної комісії від 07.02.2024, залишилися не розглянуті та не вирішені, оскільки спірні питання, зафіксовані у вказаних протоколах не враховані, про що також свідчить відсутність мотивованого відхилення таких пропозицій (зауважень).
Поряд з цим суд зауважує, що згідно п. 17 Порядку № 555 громадські слухання можуть бути визнані такими, що не відбулися, у разі порушень вимог цього Порядку та законодавства, зокрема через необґрунтовану відмову щодо врахування пропозицій (зауважень) у рамках громадських слухань.
Відтак неврахування пропозицій громадськості, а також відсутність мотивованого відхилення таких пропозицій (зауважень) при проведенні громадських слухань свідчить про порушення вимог статті 21 Закону України №3038-VI.
Крім того, надаючи оцінку доводам позивача про те, що територія охоплена затвердженим детальним планом території розташована в санітарно-захисній зоні цвинтаря, суд зазначає наступне.
Як вбачається із розробленого детального плану, проектована територія знаходиться на північно – західній околиці с. Коровія, в урочищі "Дубки", яке з північно-західної сторони межує з житловою забудовою с. Годилів, з північно-східної – обмежене струмком Яблоновець, на відстані 80 м від якого знаходиться межа м. Чернівців, а на відстані 100-120 м – міське кладовище.
У відповідності до ст. 114 Земельного кодексу України санітарно-захисні зони створюються навколо об`єктів, які є джерелами виділення шкідливих речовин, запахів, підвищених рівнів шуму, вібрації, ультразвукових і електромагнітних хвиль, електронних полів, іонізуючих випромінювань тощо, з метою відокремлення таких об`єктів від територій житлової забудови. У межах санітарно-захисних зон забороняється будівництво житлових об`єктів, об`єктів соціальної інфраструктури та інших об`єктів, пов`язаних з постійним перебуванням людей. Правовий режим земель санітарно-захисних зон визначається законодавством України.
Отже, санітарно-захисна зона - це земельна ділянка, яка оточує об`єкти, що є джерелами виділення шкідливих речовин та щодо якої існують законодавчо встановлені обмеження на розташування на ній інших об`єктів та провадження в ній певної діяльності.
Положеннями статті 50 Конституції України та статті 40 Закону України "Про забезпечення санітарного та епідеміологічного благополуччя населення" унормовано, що кожен має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди.
Згідно зі статтею 5 Закону України "Про поховання та похоронну справу" державні стандарти, інші нормативні документи в галузі поховання впроваджуються в порядку, передбаченому законом, з метою забезпечення безпеки життя та здоров`я людей, тварин, охорони рослин, а також майна та довкілля, створення умов для раціонального використання всіх видів ресурсів.
Державні стандарти, інші нормативні документи в галузі поховання складаються з: обов`язкових містобудівних, екологічних вимог та санітарно-гігієнічних норм щодо створення та функціонування кладовищ, крематоріїв, інших місць поховань; технічних умов щодо виготовлення предметів ритуальної належності; необхідного мінімального переліку вимог щодо порядку організації поховання померлих і ритуального обслуговування населення; єдиної методики визначення вартості надання громадянам необхідного мінімального переліку видів ритуальних послуг та реалізації предметів ритуальної належності.
Розроблення і прийняття державних стандартів у галузі поховання здійснюється в порядку, встановленому законом.
Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 19.06.1996 за № 173, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 24.07.1996 за № 379/1404 затверджено Державні санітарні правила планування та забудови населених пунктів (надалі - Правила).
Державні санітарні правила планування та забудови населених пунктів (включають основні гігієнічні вимоги до планування і забудови як нових, так і існуючих міських та сільських поселень України, їх санітарного упорядкування та оздоровлення.
Відповідно до пункту 1.2. цих Правил вони є обов`язковими для дотримання всіма державними, кооперативними, колективними та приватними підприємствами, організаціями та установами незалежно від відомчого підпорядкування та форм власності, а також посадовими особами та громадянами України, інвесторами-громадянами інших держав.
Абзацом 8 пункту 5.4. Правил визначено, що територія санітарно-захисної зони не повинна розглядатись як резерв нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту об`єктів підприємства та розширення сельбищної території.
У санітарно-захисних зонах не можна допускати розміщення: житлових будинків з придомовими територіями, гуртожитків, готелів, будинків для приїжджих, аварійних селищ; дитячих дошкільних закладів, загальноосвітніх шкіл, лікувально-профілактичних та оздоровчих установ загального та спеціального призначення зі стаціонарами, наркологічних диспансерів; спортивних споруд, садів, парків, садівницьких товариств; охоронних зон джерел водопостачання, водозабірних споруд та споруд водопровідної розподільної мережі. Не допускається використання для вирощування сільськогосподарських культур, пасовищ для худоби земель санітарно-захисної зони підприємств, що забруднюють навколишнє середовище високотоксичними речовинами та речовинами, що мають віддалену дію (солі важких металів, канцерогенні речовини, діоксини, радіоактивні речовини та ін.). Можливість сільськогосподарського використання земель санітарно-захисних зон, що не забруднюються вищепереліченими речовинами, необхідно визначати відповідно до законодавства (пункт 5.10. Правил).
Додатком № 4 до Державних санітарних правил планування та забудови населених пунктів встановлено, що для санітарно-технічних споруд та установок комунального призначення санітарно-захисні зони слід встановлювати в залежності від їх санітарної класифікації та потужності. Так, для об`єктів 1 класу ширина санітарно-захисної зони повинна бути не менше 1000 м, II - 500 м, III - 300 м, IV - 100 м, V - 50 м.
Згідно п. 2.2 наказу МОЗ №173 встановлено, що обов`язковому погодженню з органами, установами та закладами санепідслужби підлягають проектно-планувальні документи різних рівнів, зокрема, проекти детального планування і забудови; проекти окремих будівель та споруд; схеми і проекти інженерного обладнання та благоустрою населених пунктів (водопостачання, каналізування, санітарної очистки та ін.).
Пунктом 2.4 наказу МОЗ №173 визначено, що при виборі земельних ділянок під будівництво, затвердженні норм проектування, проектів планування і забудови населених пунктів, введенні в експлуатацію житлових будинків, будівель культурно-побутового призначення, промислових та інших підприємств і споруд потрібен обов`язковий експертний висновок органів та установ санітарно-епідеміологічної служби за встановленою формою.
Пунктом 5.9 зазначеного наказу визначено, що розміри санітарно-захисних зон для нових видів виробництв, підприємств та інших виробничих об`єктів з новими технологіями, а також зміна цих зон (збільшення чи зменшення згідно з пунктом 5.7) для підприємств і виробництв I - III класів небезпеки затверджуються Головним державним санітарним лікарем України на підставі висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи проектних матеріалів на будівництво зазначених об`єктів.
Кладовище відповідно до додатку №4 наказу Міністерства охорони здоров`я України №173 належить до III класу із санітарно-захисною зоною 300 м.
Згідно ст. 1 Закону України "Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення" висновок державної санітарно-епідеміологічної експертизи - документ установленої форми, що засвідчує відповідність (невідповідність) об`єкта державної санітарно-епідеміологічної експертизи медичним вимогам безпеки для здоров`я і життя людини, затверджується відповідним головним державним санітарним лікарем і є обов`язковим для виконання власником об`єкта експертизи.
Відповідно до Закону України "Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення" постановою Головного державного санітарного лікаря України від 01.07.1999 року № 28 затверджені "Гігієнічні вимоги щодо облаштування і утримання кладовищ в населених пунктах України" ДСанПіН 2.2.2.028-99.
Державні санітарні правила та норми поширюються на органи та установи житлово-комунального господарства виконавчих комітетів місцевих (селищних) рад народних депутатів, сільвиконкоми, підприємства і організації, що надають ритуальні послуги чи реалізують предмети похоронного призначення на території України.
Згідно з пунктом 3.2 ДСанПіН місцезнаходження кладовищної ділянки та її розміри передбачаються генеральним планом розвитку населеного пункту; відведення земельної ділянки під кладовище, проекти улаштування нових кладовищ, розширення і реконструкції діючих підлягають погодженню з місцевими установами державної санітарно-епідеміологічної служби.
Відповідно до п. 3.5 постанови Головного державного санітарного лікаря України про затвердження Державних санітарних правил та норм "Гігієнічні вимоги щодо облаштування і утримання кладовищ в населених пунктах України" ДСанПіН 2.2.2.028-9, кладовища повинні бути розміщені в приміській зоні міських поселень і поблизу місць розташування сіл. Санітарно-захисна зона від території кладовища традиційного поховання і крематорію до житлових і громадських будівель, зон відпочинку, а також колективних садів та городів повинна бути не меншою 300 м (Державні санітарні правила № 379/1404), а від території кладовища для поховання урн після кремації до житлових і громадських будівель та об`єктів, що прирівнені до них, має бути не меншою 100 м.
У санітарно-захисних зонах не можна допускати розміщення: житлових будинків з придомовими територіями, гуртожитків, готелів, будинків для приїжджих; дитячих дошкільних закладів, загальноосвітніх шкіл, лікувально-профілактичних та оздоровчих установ загального та спеціального призначення зі стаціонарами, наркологічних диспансерів; спортивних споруд, садів, садівницьких товариств; джерел централізованого водопостачання, водозабірних споруд, споруд водопровідної розподільної мережі.
При цьому, п. 3.12 постанови Головного державного санітарного лікаря України про затвердження Державних санітарних правил та норм "Гігієнічні вимоги щодо облаштування і утримання кладовищ в населених пунктах України" ДСанПіН 2.2.2.028-9 визначено, що санітарно-захисна зона закритих кладовищ (по закінченню кладовищного періоду) до житлових, громадських будівель, установ і зон відпочинку та об`єктів, які прирівнені до них, може бути зменшена: в міських поселеннях до 50 м, у сільських поселеннях до 100 м.
Пунктом 5.7 наказу МОЗ № 173 передбачено, що розміри санітарно-захисної зони можуть бути зменшені, коли в результаті розрахунків та лабораторних досліджень, проведених для району розташування підприємств або іншого виробничого об`єкта, буде встановлено, що на межі житлової забудови та прирівняних до неї об`єктів концентрації шкідливих речовин у атмосферному повітрі, рівні шуму, вібрації, ультразвуку, електромагнітних та іонізуючих випромінювань, статичної електрики не перевищуватимуть гігієнічні нормативи.
Таке зменшення, згідно пункту 5.9 наказу МОЗ № 173, для підприємств і виробництв I - III класів небезпеки затверджуються Головним державним санітарним лікарем України на підставі висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи проектних матеріалів на будівництво зазначених об`єктів.
Як вбачається із матеріалів справи, комісією з питань державної санітарно-епідеміологічної експертизи при головному державному санітарному лікареві України під головуванням Заступника голови експертної комісії Горваль А.К. була проведена державна санітарно-епідеміологічна експертиза "Житлового кварталу урочища "Дубки" Коровійської сільської ради Глибоцького району Чернівецької області" на відповідність санітарному законодавству України, за результатами якої складено протокол №14668 від 24.06.2015 (Т. 2 а.с. 121 – 123).
Так, згідно вказаного протоколу вбачається, що житлова забудова в урочищі "Дубки" знаходиться на землях Коровійської сільської ради Глибоцького району Чернівецької області на відстані 100 м від межі міського кладовища, яке вважається закритим (з закінченим кладовищним періодом) в частині, зверненій до житлової забудови та дотриманням санітарно-захисної зони у 50 м для закритих міських кладовищ, та на відстані 520 -640 м від частини міського кладовища, де здійснюються поховання з дотриманням санітарно-захисної зони у 300 м для діючого кладовища, з напрямком руху потоку підземних вод в протилежну від житлової забудови сторону (в бік струмка Яблоновець), із забезпеченням на найближчу перспективу централізованим водопостачанням та каналізуванням та за результатами натурних досліджень факторів довкілля, які в жодному разі не перевищують гігієнічні нормативи, вважають, що функціонування житлової забудови в урочищі "Дубки" з дотриманням санітарно-захисної зони у 50 м для частини закритого міського кладовища (фактична відстань 520-640 м), з організацією смуги зелених насаджень.
Враховуючи вказаний протокол, державною установою "Інститутом гігієни та медичної екології ім. О.М. Марзєєва НАМН України" сформовано Висновок державної санітарно-епідеміологічної експертизи від 15.07.2015 №05.03.02-07/31118, яким підтверджено, що за результатами державної санітарно-епідеміологічної експертизи "Житловий квартал урочища "Дубки" Коровійської сільської ради Глибоцького району" відповідає вимогам діючого санітарного законодавства України і може бути погоджений (Т. 2 а.с. 120).
Разом з тим, згідно листа директора комунального підприємства "Муніципальна ритуальна служба" від 07.02.2025 №01-05/50 повідомлено, що Чернівецькою міською радою рішень про закриття кладовищ не приймалось. Також повідомлено, що останні поховання в південних секторах кладовища 4-а, 7-а, 8-а, 32, 33-а, 48-а, 49-а здійснювалось з 2021 по 2024 роки (Т. 1 а.с. 38).
Під час громадських слухань, які відбулись 18.01.2024 заступник директора, начальник управління просторового планування департаменту урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради Хропот С.М. підтвердив, що рішення про часткове закриття кладовища відповідно до ст. 38 Закону України "Про поховання та похоронну справу" не приймалося та запропонував, винести дане питання на засідання погоджувальної комісії, оскільки на дане засідання буде запрошений представник Держспоживслужби. 
Проте судом встановлено, що вказане зауваження позивача на погоджувальній комісії розглянуто не було, профільний спеціаліст запрошений не був.
Проаналізувавши вищевикладене, суд приходить до висновку, що на момент затвердження детального плану території, Чернівецьке міське кладовище не закрито, рішень про часткове закриття кладовища відповідно до ст. 38 Закону України "Про поховання та похоронну справу" органом місцевого самоврядування не приймалось. А та обставина, що на південних секторах, які прилягають до струмка Яблоновець здійснюється поховання з 2021 по 2024 роки, не дає законних підстав для того, щоб робити висновки про те, що кладовище частково закрите без наявності відповідного рішення органу місцевого самоврядування про його закриття. Окрім того, вказаний висновок експерта виданий ще у 2015 році, більше 10 років тому.
Окрім того суд зауважує, що 20.03.2018 було прийнято Закон України "Про стратегічну екологічну оцінку" (Закон №2354-VIII), який набрав чинності 12.04.2018, а введений в дію 12.10.2018.
Відповідно до статті 2 Закону №2354-VIII цей Закон регулює відносини у сфері оцінки наслідків для довкілля, у тому числі для здоров`я населення, виконання документів державного планування та поширюється на документи державного планування, які стосуються сільського господарства, лісового господарства, рибного господарства, енергетики, промисловості, транспорту, поводження з відходами, використання водних ресурсів, охорони довкілля, телекомунікацій, туризму, містобудування або землеустрою (схеми) та виконання яких передбачатиме реалізацію видів діяльності (або які містять види діяльності та об`єкти), щодо яких законодавством передбачено здійснення процедури оцінки впливу на довкілля, або які вимагають оцінки, зважаючи на ймовірні наслідки для територій та об`єктів природно-заповідного фонду та екологічної мережі (далі - території з природоохоронним статусом), крім тих, що стосуються створення або розширення територій та об`єктів природно-заповідного фонду.
Метою стратегічної екологічної оцінки є сприяння сталому розвитку шляхом забезпечення охорони довкілля, безпеки життєдіяльності населення та охорони його здоров`я, інтегрування екологічних вимог під час розроблення та затвердження документів державного планування (частина перша статті 3 Закону України "Про стратегічну екологічну оцінку").
До суб`єктів стратегічної екологічної оцінки норми статті 4 вищенаведеного Закону відносять, зокрема, органи місцевого самоврядування, які також охоплюються поняттям замовника у розумінні норм пункту 4 частини першої статті 1 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку».
Частинами першою, третьою статті 11 Закону України "Про стратегічну екологічну оцінку" визначено, що замовник забезпечує складання звіту про стратегічну екологічну оцінку після врахування зауважень і пропозицій, отриманих у процесі громадського обговорення заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки та наданих органами, зазначеними у статтях 6-8 цього Закону.
У складі містобудівної документації звітом про стратегічну екологічну оцінку для проектів містобудівної документації є розділ "Охорона навколишнього природного середовища", який має відповідати вимогам частини другої цієї статті.
Статтями 12, 13 Закону України "Про стратегічну екологічну оцінку" передбачається проведення громадського обговорення у процесі стратегічної екологічної оцінки, а також консультації з органами виконавчої влади у процесі стратегічної екологічної оцінки.
Правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, встановлює Закон України від 23 травня 2017 року № 2059-VIII "Про оцінку впливу на довкілля".
Абзацом першим частини першої статті 3 вищезазначеного Закону передбачено, що здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності.
Верховний Суд неодноразово викладав висновки щодо застосування норм права під час вирішення питання стосовно обов`язковості проведення стратегічної економічної оцінки такої містобудівної документації на місцевому рівні, в тому числі щодо детального плану території населеного пункту.
Верховний Суд у постановах від 13 квітня 2020 року у справі № 160/2852/19 та від 15 липня 2021 року у справі № 1.380.2019.004556 дійшов висновку, що у випадку розроблення детального плану території та подання його на затвердження сільською, селищною, міською радою чи відповідною державною адміністрацією до 12 жовтня 2018 року, вимоги Закону № 3038-VI щодо проведення стратегічної екологічної оцінки детального плану території не застосовуються.
Тобто, вимоги Закону № 3038-VI щодо проведення стратегічної екологічної оцінки детального плану території застосовуються у випадку:
- розроблення детального плану території після 12 жовтня 2018 року, або
- подання проекту детального плану території на затвердження сільською, селищною, міською радою чи відповідною державною адміністрацією після 12 жовтня 2018 року.
Зокрема у постановах Верховного Суду від 04.08.2023 у справі № 320/9672/21 та від 11.03.2024 у справі № 400/3201/19 зазначено, що стратегічна екологічна оцінка обов`язково проводиться для документів державного планування, які відповідають одночасно двом критеріям, зазначеним у статті 2 Закону України "Про стратегічну екологічну оцінку", а у випадку, якщо проект документів державного планування відповідає лише одному із таких критеріїв, то рішення щодо здійснення стратегічної екологічної оцінки замовник приймає самостійно.
Для визначення наявності підстав для обов`язкового проведення стратегічної екологічної оцінки документа державного планування необхідно перевірити: 1) сферу та вид діяльності, щодо якого розробляється проект відповідного документа, 2) наявність положень законодавства, які встановлюють для такого виду діяльності обов`язкову оцінку впливу на довкілля.
Верховний Суд у вищевказаних постановах констатував, що обов`язкова стратегічна екологічна оцінка проводиться під час розроблення проекту містобудівної документації на місцевому рівні, зокрема детального плану території, у разі, якщо сфера та вид запланованої на відповідній території діяльності віднесені законодавством до тих, щодо яких передбачено здійснення процедури оцінки впливу на довкілля, або які вимагають оцінки, зважаючи на особливості такої діяльності та ймовірні наслідки від її здійснення для територій та об`єктів природно-заповідного фонду та екологічної мережі, а також для довкілля та здоров`я населення.
Так, наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 10 серпня 2018 року № 296 затверджено Методичні рекомендації із здійснення стратегічної екологічної оцінки документів державного планування підготовлених на виконання Закону України "Про стратегічну екологічну оцінку", у яких надано роз`яснення з приводу застосування статті 2 Закону України "Про стратегічну екологічну оцінку" (далі - Методичні рекомендації).
Відповідно до Розділу IV вищезгаданих Методичних рекомендацій перед тим як розпочати процедуру стратегічної екологічної оцінки рекомендується визначити, чи підлягає проект документу державного планування цій процедурі, тобто зробити попередню оцінку проекту документа державного планування, що відіграє велику роль у забезпеченні ефективності системи стратегічної екологічної оцінки в цілому. Попередня оцінка основана на переліку критеріїв, які дозволяють оцінити чи підлягає проект документу державного планування процедурі стратегічної екологічної оцінки. Крім того, попередня оцінка може включати і консультації з Мінприроди, МОЗ, або місцевими органами. Стратегічна екологічна оцінка обов`язково проводиться щодо проектів документів державного планування, які відповідають одночасно двом критеріям статті 2 Закону. Якщо проект документа державного планування відповідає лише одному критерію, наведеному у статті 2 Закону, замовнику рекомендується самостійно прийняти рішення про необхідність здійснення стратегічної екологічної оцінки. Проаналізувати ДПТ чи потрібна стратегічна оцінка.
З аналізу вказаних норм та враховуючи, що проект детального плану території в урочищі "Дубки" Коровійської сільської ради поданий на затвердження до Чернівецької міської ради після 12 жовтня 2018 року, то згідно ст. 19 Закону № 3038-VI він підлягає стратегічній екологічній оцінці. 
Суд звертає увагу, що у матеріалах справи відсутні докази проведення стратегічної екологічної оцінки, а також докази проведення попередньої оцінки, які дозволяють оцінити чи підлягає проект детального плану території в урочищі "Дубки" процедурі стратегічної екологічної оцінки, враховуючи що проектована територія знаходиться на близькій відстані від міського кладовища, яке не є закритим та де продовжують здійснюватися поховання, що може вплинути на життя на здоров`я населення громади.
Щодо пропозицій позивача про встановлення межі між Великокучурівською та Чернівецькою територіальними громадами, розробки в першу чергу комплексного плану Чернівецької територіальної громади та генерального плану с. Коровія, щоб детальний план відповідав їх вимогам, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини четвертої статті 16 Закону № 3038-VI Постановою Кабінету Міністрів України від 01.09.2021 №926 затверджено Порядок розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації (далі - Порядок №926), який визначає склад, зміст, механізм розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації на місцевому рівні: комплексного плану просторового розвитку території територіальної громади, генерального плану населеного пункту, детального плану території, а також склад, зміст та порядок розроблення історико-архітектурного опорного плану населеного пункту.
Пунктом 13 Порядку №926 визначено, що комплексний план розробляється та затверджується з метою забезпечення сталого розвитку територіальної громади з дотриманням принципу збалансованості державних, громадських та приватних інтересів та з урахуванням концепції інтегрованого розвитку території територіальної громади (за наявності), програми комплексного відновлення території територіальної громади (за наявності), передбачає узгоджене прийняття рішень щодо цілісного (комплексного) просторового розвитку населених пунктів як єдиної системи розселення і території за їх межами.
Генеральний план населеного пункту, призначений для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту, розробляється у складі комплексного плану або включається до нього як складова одночасно з його затвердженням, деталізує положення комплексного плану та повинен узгоджуватися з іншими його положеннямим (п. 17 Порядку №926).
Судом встановлено та не заперечувалося сторонами у судовому засіданні, що на момент прийняття оскаржуваного рішення комплексний план територіальної громади та генеральний план с. Коровії не розроблені.
Разом з тим суд, звертає увагу, що відповідно, до абз 5 п. 3 розділу ІІ Закону України від 17 червня 2020 р. № 711-ІХ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо планування використання земель" до 1 січня 2028 року детальні плани територій щодо територій, розташованих за межами населених пунктів та стосовно яких не затверджені комплексні плани просторового розвитку територій територіальних громад, можуть розроблятися та затверджуватися відповідно до схем планування території (частини території) району та/або області. Рішення про розроблення детального плану території приймається відповідною сільською, селищною, міською радою згідно із законом;
Таким чином, оскільки детальний план території "Дубки" с. Коровія Чернівецького району Чернівецької області стосується територій, розташованих за межами населеного пункту та враховуючи відсутність затвердженого комплексного плану просторового розвитку Чернівецької територіальної громади, відповідач був наділений правом затверджувати вказаний детальний план відповідно до Схеми планування району.
Разом з тим, суд зауважує, що відповідно до статей 173-175 Земельного кодексу України межа району, села, селища, міста, району у місті - це умовна лінія на поверхні землі, що відокремлює територію району, села, селища, міста, району у місті від інших територій. Межі району, села, селища, міста, району у місті встановлюються і змінюються за проектами землеустрою щодо встановлення (зміни) меж адміністративно-територіальних одиниць. Проекти землеустрою щодо зміни меж населених пунктів розробляються з урахуванням генеральних планів населених пунктів.
З аналізу досліджених в судовому засіданні графічних матеріалів, судом встановлено, що вул. Коровійська с. Годилів проходить частково по території колишньої Коровійської сільської ради і забезпечує під`їзд до житлових будинків як на території Великокучурівської сільської ради, так і на території колишньої Коровійської сільської ради.
Судом встановлено, що позивач подав зауваження до проекту детального плану, в якому вказувала з метою недопущення порушення принципів добросусідства, а також прав та спокою жителів вул. Коровійської с. Годилів, на вказаній вулиці слід залишити лише два виїзди.
Так, відповідно до п. 5.1 ДБН Б.1.1-14:2012 склад та зміст детального плану території. До складу графічної частини детального плану входить: 5.1.1 Схема розташування території у планувальній структурі населеного пункту (району) На схемі зображуються: - планувальна структура населеного пункту, району (відповідно до генерального плану населеного пункту або схеми планування території району), межі території, щодо якої здійснюється детальне планування; функціональне використання (призначення) території, що проектується, та суміжних територій, розміщення основних існуючих та проектних громадських центрів, головних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, інших об`єктів, які впливають на детальне планування території.
Відповідно ст. 1, 8 Закону України "Про автомобільні дороги" визначення "вулиця" - автомобільна дорога, призначена для руху транспорту і пішоходів, прокладання наземних і підземних інженерних мереж у межах населених пунктів. Автомобільні дороги загального користування поділяються на автомобільні дороги державного та місцевого значення. До районних автомобільних доріг належать автомобільні дороги, що з`єднують адміністративні районні центри з іншими населеними пунктами, інші населені пункти між собою, з підприємствами, об`єктами культурного значення, іншими дорогами загального користування у межах району.
Так, під час досліджень графічних матеріалах зазначеного детального плану, судом встановлено, що транспортна розв`язка показана так, що всі виїзні шляхи з території детального плану житлової забудови урочище "Дубки" з`єднані виїздами лише з дорогою по житловій вул. Коровійській с. Годилів з подальшим виїздом на центральну дорогу с. Годилів.
Будь-якого іншого заїзду або виїзду з території детального плану житлової забудови урочище "Дубки" Коровійської сільської ради на територію с. Коровія немає. Вказаний факт не заперечувався представником відповідача в судовому засіданні.
Судом встановлено, що ні під час громадських слухань, ні під час погоджувальної комісії зауваження позивачки щодо виїздів на вул. Коровійську відповідачем не були враховані, також відповідачем не надано мотивованої відмови відхилення вказаних зауважень. 
Суд критично оцінює доводи представника відповідача, що на погоджувальній комісії шляхом голосування були відхилені пропозиції позивача, в тому числі щодо транспортного сполучення, оскільки як встановлено вище у рішенні суду на погоджувальній комісії з 16 осіб, лише 5 членів даної комісії були представниками громадськості.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що відповідачем не надано до суду доказів погодження при затвердженні детального плану території урочища "Дубки" із жителями суміжної територіальної громади, в тому числі запроектованих виїздів на вул. Коровійську с. Годилів.
Суд критично, оцінює твердження Великокучурівської сільської ради, які викладені у письмових поясненнях, щодо відсутності порушень інтересів суміжних територій розробленим детальним планом території в урочищі "Дубки", оскільки спільні інтереси суміжних територіальних громад це не інтереси посадових осіб органів місцевого самоврядування, а інтереси жителів громади, в тому числі позивача та всіх жителів вул. Коровійської с. Годилів, яка безпосередньо межуює з територією оскаржуваного детального плану.
Окрім того, відповідно до рішення Великокучурівської сільської ради Сторожинецького району Чернівецької області ХХХХХIV сесія VII скликання від 21.09.2020 №163-54/2020 вирішено врегулювати та затвердити транспортний рух для легкових автомобілів та спецтранспорту по вул. Коровійській села Годилів в напрямку території Коровійської сільської ради тільки до вже існуючих житлових будинків, розташованих на території, яка межує з вулицею Коровійською с. Годилів. Також вирішено з`їзд влаштувати в кінці вулиці Коровійської біля міського кладовища. Самовільних виїздів з території Коровійської сільської ради на вулицю Коровійську села Годилів не повинно бути (Т. 1 а.с. 105). 
Окрім того, судом встановлено та не заперечувалося представниками сторін, що 30.01.2025, заслухавши депутата міської ради ОСОБА_7 на 60 сесії VIII, скликання, протокольним рішенням №811/60 департаменту урбаністики та архітектури доручено підготувати розпорядження Чернівецького міського голови щодо створення комісії з узгодження проектних рішень детального плану території в урочищі "Дубки", з залученням представників депутатського корпусу і профільних спеціалістів.
Розпорядженням Чернівецького міського голови від 12.02.2025 №64-р створено відповідну комісію.
Також судом встановлено, що 28.04.2025 за підсумками засідання Комісією надано рекомендації, в тому числі, щодо внесення змін до детального плану території в урочищі "Дубки" в частині перегляду транспортної схеми передбачити розосередження виїздів з даної території, розробивши розрахунок автомобілепотоків, переглянути доцільність влаштування виїздів на житлову вулицю, або ж обґрунтувати їхнє розташування.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що при затвердженні детального плану території в урочищі "Дубки", жодним чином не було враховано інтереси суміжної території, а саме жителів вул. Коровійської с. Годилів, щодо транспортної ров`язки, не зроблено розрахунок автомобілепотоків та не обґрунтовано доцільність влаштування виїздів на житлову вулицю.
Згідно ч. 9 ст. 264 КАС України суд може визнати нормативно-правовий акт протиправним (незаконним чи таким, що не відповідає правовому акту вищої юридичної сили) та нечинним повністю або в окремій його частині.
Згідно ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень.
Оцінивши докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини справи та висновки, суд дійшов до висновку про задоволення позову повністю, оскільки відповідачем фактично не було дотримано процедуру прийняття рішення про затвердження детального плану території, що є порушенням вимог статті 21 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 травня 2011 року № 555, тобто діяв не на підставі та не у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України, що є підставою для визнання відповідного рішення протиправним та нечинним.
Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 09.12.1994, серія A, № 303-A, п. 29).
Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України, ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено правомірності прийняття оскаржуваного рішення Чернівецької міської ради 57 сесії VIII скликання від 19.12.2024 №2115 "Про затвердження проекту детального плану території в урочищі "Дубки" с. Коровія Чернівецького району Чернівецької області", у порядку статті 77 КАС України, а тому права та інтереси позивача підлягають судовому захисту шляхом визнання протиправним та нечинним такого рішення.
Враховуючи вищевикладене, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.
Водночас суд зазначає, що згідно ст. 265 КАС України резолютивна частина рішення суду про визнання нормативно-правового акта протиправним та нечинним невідкладно публікується відповідачем у виданні, в якому його було офіційно оприлюднено, після набрання рішенням законної сили.
Нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.
Стосовно розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.
Частиною 1 ст. 139 КАС України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору, розподіл судових витрат не здійснюється. 
Керуючись статтями 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд - 

ВИРІШИВ:
1. Адміністративний позов ОСОБА_1 до Чернівецької міської ради, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Чернівецької районної державної (військової) адміністрації Чернівецької області, Департаменту урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради та Великокучурівської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області, про визнання нормативно-правового акта протиправним та нечинним — задовольнити повністю.
2. Визнати протиправним та нечинним рішення Чернівецької міської ради №2115 від 19.12.2024 року "Про затвердження проекту детального плану території в урочищі "Дубки" с. Коровія Чернівецького району Чернівецької області".

У відповідності до статей 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. 
Повне судове рішення складено 23 березня 2026 р.

Повне найменування учасників процесу:
Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 );
Відповідач - Чернівецька міська рада (пл. Центральна, 1, м. Чернівці, Чернівецький район, Чернівецька область, 58002, код ЄДРПОУ 36068147);
Третя особа - Чернівецька районна державна (військова) адміністрація Чернівецької області (вул. Стеценка К., 3, м. Чернівці, Чернівецький район, Чернівецька область, 58000, код ЄДРПОУ 44090800);
Третя особа - Департамент урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради (вул. Хмельницького Б., 64-А, м. Чернівці, Чернівецький район, Чернівецька область, 58002, код ЄДРПОУ 44158575);
Третя особа - Великокучурівська сільська рада Чернівецького району Чернівецької області (вул. Головна, 1, с. Великий Кучурів, Чернівецький район, Чернівецька область, 59052, код ЄДРПОУ 04418162).

Суддя В.О. Григораш