Справа 688/1057/26 
№ 3/688/289/26 

ПОСТАНОВА
Іменем України

23 квітня 2026 року         м. Шепетівка

Суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області Стаднічук Н. Л., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 155-1 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , 

ВСТАНОВИВ :

Згідно з протоколом № 888/10/22-01-07-05 про адміністративне правопорушення від 26.02.2026 ФОП ОСОБА_1 порушено порядок проведення розрахунків, а саме: 24.02.2026 о 14:00 при проведені контрольної розрахункової операції в ресторані «Еліт рафінад»: АДРЕСА_2 , придбано продукти харчування на суму 500,00 грн, при цьому дану операцію не проведено через реєстратор розрахункових операцій, розрахунковий документ (фіскальний чек) не сформований та не виданий ні в паперовому ні в електронному вигляді, чим порушено вимоги п.1, п. 2 ст.3 Закону України № 265/95-ВР від 06.07.95 «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 155-1 КУпАП.
В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином. 
Дослідивши матеріали справи, вважаю, що провадження у справі підлягає закриттю з наступних підстав. 
Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади, їх посадові особи зобов`язанні діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України. 
Адміністративна відповідальність за частиною 1 статті 155-1 КУпАП настає за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг .
Згідно з пунктом 1 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі громадського харчування та послуг» суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок. Використання програмних реєстраторів розрахункових операцій при оптовій та/або роздрібній торгівлі пальним забороняється.
Згідно з пунктом 2 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі громадського харчування та послуг» суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані: надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти). Фізичні особи - підприємці, які є платниками єдиного податку та не зареєстровані платниками податку на додану вартість, при продажу товарів (крім підакцизних товарів, технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, лікарських засобів, виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння) або наданні послуг мають право в розрахунковому документі зазначати назву товару (послуги) у вигляді, що відображає споживчі ознаки товару (послуги) та ідентифікує належність такого товару (послуги) до товарної групи чи послуги.
Суб`єкт господарювання — зареєстрована в установленому законодавством порядку юридична особа незалежно від її організаційно-правової форми та форми власності, яка провадить господарську діяльність (у тому числі з надання послуг з перевезення пасажирів і вантажів автомобільним транспортом), а також фізична особа — суб`єкт підприємницької діяльності.
Частиною 1 статті 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. 
Разом з тим, в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено, якими діями чи бездіяльністю ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене статтею 155-1 КУпАП. 
Крім того, в матеріалах справи відсутні докази, що ОСОБА_1 є суб`єктом господарювання. 
Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для її виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.
Відповідно до статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Верховний Суд у постанові від 08.07.2020 року в справі № 177/525/17(2-а/177/23/17) вказав, що притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.
За таких обставин, в діях ОСОБА_1 не встановлено належними та допустимими доказами складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 155-1 КУпАП. 
Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення. 
Таким чином, вважаю, що порушене відносно ОСОБА_1 провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення. 
На підставі викладеного, керуючись статтею 247 КУпАП, суддя 

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 155-1 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити.
Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення через Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області. 

Суддя         Н.Л. Стаднічук