02.04.2026 Справа № 756/4505/26

Унікальний № 756/4505/26
Провадження № 3/756/1708/26
П О С Т А Н О В А
Іменем України

02 квітня 2026 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Белоконна І.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно: 
ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживає: АДРЕСА_1 ;
за ч. 3 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення ВАД № 743861 від 13 березня 2026 року, ОСОБА_1 в повному обсязі не виконує батьківські обов`язки по вихованню малолітньої доньки ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , що виражалось в тому, що 06.03.2026 о 22 год. 43 хв. за адресою: АДРЕСА_1 , вчинила дрібне хуліганство, а саме: створила телеграм канал «Подслушано 225 школа» з підписниками у кількості 50 людей, де викладала дописи з фотографіями дівчини на яких були образи та нецензурна лексика, також писала дівчині особисті повідомлення з образами та нецензурною лайкою, таким чином ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 184 КУпАП.
ОСОБА_1 зі своїм адвокатом Бортнічуком Л.В. у судовому засіданні вину не визнали, зазначили, що в діях доньки ОСОБА_2 відсутній склад правопорушення. Як свідчать матеріали справи, 05.03.2026 із заявою до поліції звернулась гр. ОСОБА_3 , яка поскаржилась, що стосовно її доньки ОСОБА_4 в Телеграм каналі були розміщені неприпустимі коментарі та образи з боку дівчини, з якою ОСОБА_4 була знайома і раніше навчалась в школі. В своїх поясненнях ОСОБА_3 зазначила, що цією дівчиною є ОСОБА_5 . В поясненнях ОСОБА_2 вказано, що вона 02.02.2026 створила Телеграм канал, в якому виклала пости з фотографіями її знайомої ОСОБА_4 і нецензурними образами. Телеграм канал згодом було видалено. Із фотографій листування (а.с. 8-15) можна зрозуміти, що між дівчатами виникла суперечка на особистій непрязній основі, яка переросла у нецензурну сварку. Таким чином, матеріали справи підтверджують наявність неприязних стосунків між вома знайомими людьми, що втілилось у нецензурні образи. Тобто між сторонами наявний обопільний конфлікт. Адвокат також зазначив, що протокол містить недостовірні відомості щодо дати скоєння правопорушення. В протоколі така дата зазначена як 06 березня 2026 року 0 22-43. При цьому, заява до поліції гр. ОСОБА_3 датована 05.03.2026 р., а пояснення ОСОБА_6 та її батька містять дату створення телеграм-каналу як 02.02.2026р. Тобто, дата скоєння правопорушення, яка зазначена в протоколі є нічим непідтвердженою і недостовірною, що робить недостовірним протокол в цілому. Адвокат Бортнічук Л.В. зазначив, що в діях неповполітньої ОСОБА_2 відсутній склад правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, як і відсутня сама подія такого правопорушення, а стосовно її батька - ОСОБА_1 існують докази на користь дотримання ним виховання доньки і відсутності використання нецензурної лексики за місцем проживання. Відповідно відсутні подія і склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 184 КУпАП, в діях ОСОБА_1 .
Дослідивши матеріали справи, заслухавши учасників судового процесу, оцінивши докази у їх сукупності, суддя приходить до наступного.
Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень, у спосіб, що передбачений Конституцією та Законами України.
Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно зі статтею 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.
Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Відповідальність за ч. 3 ст. 184 КУпАП передбачена за ухилення батьками або особами, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо навчання та виховання неповнолітніх дітей.
Отже диспозиція вказаної норми є бланкетною, тобто такою, що відсилає до норм іншого законодавчого акта, тому формулюючи суть правопорушення вказівка на нормативний акт, який передбачає обов`язки батьків по вихованню дітей, є обов`язковою.
Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 184 КУпАП проявляється у невиконанні батьками або особами, що їх замінюють, обов`язків щодо виховання дітей, а саме: залишення впродовж тривалого строку дитини без будь-якого нагляду; ухилення від виховання дітей (у т.ч. незабезпечення відвідування ними школи, контролю за проведенням дозвілля); незабезпечення дитині безпечних умов перебування за місцем проживання чи в іншому місці; невжиття заходів щодо їх лікування; безпідставне обмеження в харчуванні, одязі, інших предметах першої необхідності; штучне створення незадовільних побутових умов тощо.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 провів профілактичну бесіду з донькою ОСОБА_2 , та буде більше часу приділяти вихованню дитини.
Винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 3 ст. 184 КУпАП, підтверджується матеріалами справи, а саме: відомостями, які містяться у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД №743861 від 13.03.2026, поясненнями та іншими документами.
Відповідно до ч. 3 ст. 184 КУпАП ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей тягне за собою попередження або тягне за накладення штрафу на батьків або осіб, які їх замінюють, від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Згідно зі ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.
Разом із цим, за приписами ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.
Викладені обставини у своїй сукупності суд визнає такими, що свідчать про малозначність вчиненого правопорушення, а також дають підстави вважати, що ОСОБА_1 в подальшому таких порушень не буде допускати, а тому у даному конкретному випадку, суд вважає можливим звільнити його від адміністративної відповідальності і обмежитись оголошенням усного зауваження.

Пунктом 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому, враховуючи, що усне зауваження не відноситься до видів адміністративних стягнень з огляду на ст. 24, ч. 2 ст. 284 КУпАП, не вбачає підстав для звернення судового збору.
Керуючись статтями 22, 184, 283-285 КУпАП, суд
п о с т а н о в и в:

Звільнити  ОСОБА_1  від адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 3 ст. 184 КУпАП, обмежившись усним зауваженням.
Провадження у справі про притягнення  ОСОБА_1  до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст.184 КУпАП закрити.
Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її постановлення.
Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: Белоконна І.В.