Справа № 947/41578/25
Провадження № 2/947/665/26

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.04.2026 Київський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді - Огренич І.В.,
за участю секретаря - Коростій М.В.,
розглянувши в відкритому судовому засіданні м. Одесі у спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про стягнення неустойки (пені) за прострочку сплати аліментів, -
ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом та, зменшивши позовні вимоги, просить стягнути з відповідача ОСОБА_2 на свою користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за період з лютого 2025 року по жовтень 2025 року у розмірі 27246 (двадцять сім тисяч двісті сорок шість) гривень 41 копійка. При цьому позивачка посилається на те, що з відповідачем вона перебувала в шлюбі з 28 січня 2011 року. Від даного шлюбу вони мають двох дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .. Рішенням Київського районного суду від 04.11.2024 шлюб між ними було розірвано. Судовим наказом Київського районного суду від 28.02.2025 було стягнуто з відповідача ОСОБА_2 , на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , у розмірі 1/3 частини з усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 11.02.2025 і до досягнення ОСОБА_3 повноліття, а саме до ІНФОРМАЦІЯ_3 , а потім починаючи з 02.07.2029 стягувати аліменти у розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення повноліття ОСОБА_4 , тобто до ІНФОРМАЦІЯ_4 . Вказаний судовий наказ перебуває на примусовому виконанні у Київському відділі державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. З розрахунку заборгованості зі сплати аліментів вбачається, що відповідач має заборгованість зі слати аліментів за період з лютого 2025 року по жовтень 2025 року у загальному розмірі 27246 (двадцять сім тисяч двісті сорок шість) гривень 41 копійка, а тому, як одержувач аліментів, вона має право на стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, у зв`язку з чим звернулась до суду з даним позовом. Також позивачкою заявлені вимоги про стягнення з відповідача витрат на правничу допомогу в розмірі 9000 гривень. 
Відповідно до ч.2 ст.19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами позовного провадження у порядку загального або спрощеного провадження.
Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 28.11.2025 провадження по справі було відкрито за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін, що передбачено ст. 274-279 ЦПК України.
Вищевказана ухвала була направлена сторонам по справі та, відповідно до вимог цивільно-процесуального законодавства, відповідачу був наданий строк для подання відзиву на позовну заяву, заперечень та подання зустрічного позову. 
Будь-яких заяв від відповідача, відповідно до вимог цивільно-процесуального законодавства та зокрема ст. 178,187 ЦПК України, якими відповідачу був наданий строк для подання відзиву на позовну заяву, заперечень та подання зустрічного позову, через канцелярію суду не надходило, тому суд вважає за можливе розглянути справу за наявними у справі матеріалами.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
У судове засідання позивачка не з`явилась, представник позивачки - адвокат Полегенький В.С. надав до суду клопотання про розгляд справи без його участі та без участі позивачки, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач у судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, про причини неявки до суду не повідомив, в зв`язку з чим, зі згоди представника позивачки, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
Як встановлено у судовому засіданні, сторони знаходились в зареєстрованому шлюбі з 28 січня 2011 року. Рішенням Київського районного суду м. Одеси від 04 листопада 2024 року, шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було розірвано (цивільна справа №947/28100/24).
Від шлюбу сторони мають двох неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (актовий запис про народження №1165 Київського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Одеського міського управління юстиції від 12.07.2011) та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (актовий запис про народження №11611 Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Одеського міського управління юстиції від 26.12.2012).
Судовим наказом Київського районного суду від 28.02.2025 було стягнуто з відповідача ОСОБА_2 , на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , у розмірі 1/3 частини з усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 11.02.2025 і до досягнення ОСОБА_3 повноліття, а саме до ІНФОРМАЦІЯ_3 , а потім починаючи з 02.07.2029 стягувати аліменти у розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення повноліття ОСОБА_4 , тобто до ІНФОРМАЦІЯ_4 (цивільна справа №947/5811/25).
Відповідно до ст. 141 Сімейного кодексу України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. 
З матеріалів справи вбачається, що Постановою старшого державного виконавця Київського відділу ДВС у місті Одесі ПМУ МЮ (м. Одеса) Калашніковим Р.В. від 29.04.2025 було відкрито виконавче провадження про примусове виконання судового наказу №947/5811/25, виданого 26.03.2025 Київським районним судом м. Одеси (ВП №77925066) про стягнення з відповідача аліментів на утримання неповнолітніх дітей. 
Розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, приватним виконавцем, а в разі виникнення спору - судом (частина третя статті 195 СК України).
Згідно розрахунку заборгованості зі сплати аліментів, складеного старшим державним виконавцем Київського відділу ДВС у місті Одесі ПМУ МЮ (м. Одеса) Калашніковим Р.В., відповідачу ОСОБА_2 , станом на 23.10.2025, встановлено розмір заборгованості із сплати аліментів на утримання дітей, в розмірі 33190,40 гривень.
Відповідно до ст. 180 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Згідно до ч. 1 ст. 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.
Пунктом 22 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» визначено, що відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у вигляді неустойки ( пені), визначена у статті 196 СК України, настає лише за наявності вини цієї особи, на платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 листопада 2021 року в справі №569/14819/19 (провадження № 61-1586св20) зазначено, що правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже, і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. Викладене узгоджується з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, висловленими у постановах від 25 квітня 2018 року у справі №572/1762/15-ц (провадження №14-37цс18) та від 03 квітня 2019 року у справі №333/6020/16-ц (провадження №14-616цс18).
Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, з урахуванням того, що розмірі неустойки (пені) не може перевищувати 100% суми несплачених аліментів, та зважаючи на те, що відповідачем частково погашена заборгованість по сплаті аліментів, позивачка під час розгляду справи зменшила позовні вимоги та визначила розмірі неустойки (пені), яка підлягає стягненню з відповідача в сумі 27246 (двадцять сім тисяч двісті сорок шість) гривень 41 копійка.
Відповідно до Постанови Верховного Суду від 16 березня 2020 року у справі №316/639/18, відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною першою статті 196 СК України. Обов`язок доведення відсутності вини у виникненні заборгованості зі сплати аліментів покладається на боржника.
Таким чином, саме на платника аліментів покладається обов`язок довести, що заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банківськими установами, наявністю форс-мажорних обставин тощо. В інших випадках, застосовується презумпція вини платника аліментів у виникненні заборгованості по сплаті аліментів та пеня стягується за весь період прострочення.
При таких обставинах, з огляду на те, що відповідач за власним бажанням не скористався своїм процесуальним правом та, будучи належним чином повідомленим, жодного разу в судове засідання не з`явився, суд вважає, що зменшені позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню.
Щодо стягнення з відповідача витрат на правничу допомогу у розмірі 9000 гривень, суд зазначає наступне.
Статтею 137 ЦПК України передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:
1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;
2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:
1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);
2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);
3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;
4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Таким чином, враховуючи складність справи та виконані роботи, принципи розумності судових витрат, суд дійшов висновку, що стягненню з відповідача підлягають судові витрати на правову допомогу у розмірі 5000 гривень.
Згідно зі ст.5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються зокрема позивачі у справах про стягнення аліментів.
Враховуючи наведене, оскільки позивачка звільнена від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви, з відповідача в дохід держави підлягає стягненню судовий збір в сумі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок. 
Керуючись ст.4,76-84,133,137,141,247,258,259,273,274-279,280-282,354-355 ЦПК України, суд, -
ВИРІШИВ:

Зменшені позовні вимоги ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_7 , ІПН: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) - задовольнити. 
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_8 , ІПН: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_7 , ІПН: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , стягнутих за судовим наказом Київського районного суду м. Одеси №947/5811/25 від 28.02.2025, за період з лютого 2025 року по жовтень 2025 року у розмірі 27246 (двадцять сім тисяч двісті сорок шість) гривень 41 копійка. 
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_8 , ІПН: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_7 , ІПН: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) витрати на правову допомогу в розмірі 5000 (п`ять тисяч) гривень.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_8 , ІПН: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ) на користь держави судовий збір в розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок. 
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку, шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. 
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У зв`язку із перебуванням головуючої судді у відпустці, повний текст рішення складено та підписано 13.04.2026.

Суддя:      І. В. Огренич