РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 квітня 2026 року 	справа № 580/13449/25 	
	м. Черкаси 	

Черкаський окружний адміністративний суд одноособово в складі головуючої судді Бабич А.М., за участю:
секретаря судового засідання – Міщенко Д.А.,
представника позивача – Капітоненка А.Ю. (згідно з ордером),
представника відповідача – Білоуса В.Ю. (у порядку самопредставництва),
розглянувши у відкритому судовому засіданні правилами загального позовного провадження в залі суду адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КОРНІРС РС ФОРМ» до Головного управління ДПС України в Черкаській області про визнання протиправними та скасування рішень,

УСТАНОВИВ:

05.12.2025 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю “Приват Тім Центр” (1800, м.Черкаси, вул.Гетьмана Сагайдачного, буд.175/7; код ЄДРПОУ 43907854) (далі – позивач) Головного управління ДПС України в Черкаській області (18000, м.Черкаси, вул.Хрещатик, буд.235; код ЄДРПОУ 44131663) (далі – відповідач) про:
визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень (далі - ППР) від 01.10.2025: №17790/23-00-07-02-01, №17804/23-00-07-02-01, №17806/23-00-07-02-01, №17808/23-00-07-02-01, №17811/23-00-07-02-01;
стягнення судових витрат з відповідача. 
Обґрунтовуючи позов зазначено, що рішення відповідача винесене за відсутності фактів податкового порушення.
17.12.2025 суд постановив ухвалу про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття спрощеного позовного провадження у справі.
11.12.2025 рішенням учасника позивача №3 затверджено нову редакцію його статуту та змінено назву на ТОВ «КОРНІРС РС ФОРМ».
06.01.2026 надійшов відзив відповідача з проханням у задоволенні позову відмовити повністю. Стверджує, що спірні ППР виніс за заниження податкових зобов`язань шляхом формування податкової звітності з безтоварних операцій з маркетингових послуг і послуг забезпечення персоналом, ненадання документів, порушення правил виписування та реєстрації ПН, неповідомлення про об`єкти оподаткування. Документи бухгалтерського обліку, виписані до таких правочинів, не містять відомостей про зміст наданих послуг та не підтверджено економічну та ділову мету замовлення відповідних послуг.
21.01.2026 суд постановив ухвалу про перехід із спрощеного провадження до загального позовного.
У підготовчому провадженні суд долучив всі подані сторонами докази та ухвалою задовольнив клопотання про розгляд справи за відсутності позивачки та її представника.
Заслухавши представників відповідача, дослідивши письмові докази, оцінивши доводи сторін, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню з огляду на таке.
Відомості ЄДРПОУ підтверджують, що позивач зареєстрований 15.01.2021, платник ПДВ з 01.02.2021. Зареєстровані види господарської діяльності: основний – «46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами» , інші: 
« 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля
47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами
47.19 Інші види роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах
49.41 Вантажний автомобільний транспорт
68.31 Агентства нерухомості
70.22 Консультування з питань комерційної діяльності й керування
73.11 Рекламні агентства».
29.01.2025 відповідач видав наказ №252-п про проведення документальної планової виїзної перевірки позивача з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 15.01.2021 до 31.12.2024, у т.ч. правильності обчислення і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування. Термін її проведення продовжувався та зупинявся. Направлення на перевірку та копії наказів вручені позивачу рекомендованим листом. Для податкової перевірки проведена інвентаризація товарів на складі на вимогу відповідача. Також відповідач надавав позивачу письмові запити від 11.08.2025, 13.08.2025 та 21.08.2025 про надання документів щодо правочинів з ТОВ «ЕКО», ТОВ «ВЕРЕСЕНЬ ПЛЮС», ФОП ОСОБА_1 , ТОВ «ЕПІЦЕНТР К», ТОВ «НОВУС Україна», ТОВ «СЕРВІС ПРОФІ ПЛЮС», ТОВ «САН ВАН ПЕРСОНАЛ», на які отримав письмові відповіді позивача про те, що надані документи в оригіналах папок, а окремі запитувані не передбачені договорами про створення. Тому відповідач склав акти від 18.08.2025, 25.08.2025 про ненадання запитуваних документів.
У результаті відповідач склав акт від 01.09.2025 №13449/23-00-07-02-01/43907854 про результати вказаної перевірки (далі – Акт перевірки), у висновку кого вказав про виявлені порушення:
1) вимог п.44.1 ст.44, п.п.134.1.1 п.134.1 ст.134 Податкового Кодексу України (далі – ПК України), п.3.2, п.3.12 Наказу Міністерства фінансів України від 28 березня 2013 року №433 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо заповнення форм фінансової звітності»; ст.1, ст.9 Закону України від 16 липня 1999 року №996-XIV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні»; п.2.1 «Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку» від 24.05.1995 №88; 6 роз. III Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 за №159/28289; п.19 П(С)БО 16 «Витрати», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.12.1999 року №318, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 19 січня 2000 року за №27/4248, в результаті чого занижено податок на прибуток на загальну суму 8106904 грн , у т.ч. за:
2021 рік на суму 1899655 грн;
2022 рік на суму 2091214 грн, з них за 1 квартал 2022 року на суму 694217 грн, півріччя 2022 року на суму 1114242 грн, З квартали 2022 року на суму 1613763 грн;
2023 рік на суму 1769914 грн, з них за 1 квартал 2023 року на суму 350642 грн, півріччя 2023 року на суму 804257 грн, З квартали 2023 року на суму 1311474 грн;
2024 рік на суму 2346121 грн 1 квартал 2024 року на суму 666206 грн, півріччя 2024 року на суму 1259620 грн, З квартали 2024 року на суму 1843718 грн;
2) вимог п.198.1, 198.3, 198.6 ст.198 ПК України, пп.5 п.4 розділу V Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 29.01.2016 №21, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 за №159/28289, у результаті чого занижено податок на додану вартість (далі - ПДВ) на загальну суму 9168552 грн, у т.ч. за квітень 2021 року на суму 8911 грн, за травень 2021 року на суму 51031грн , за червень 2021 року на суму 242525 грн, за липень 2021 року на суму 522445грн, за серпень 2021 року на суму 24707 грн, за вересень 2021 року на суму 2051 грн, за жовтень 2021 року на суму 79132 грн, за листопад 2021 року на суму 736918 грн, за грудень 2021 року на суму 424864 грн, за січень 2022 року на суму 13496 грн, за лютий 2022 року на суму 485378 грн, за березень 2022 року на суму 267090 грн, за квітень 2022 року на суму 131859 грн, за травень 2022 року на суму 163222 грн, за червень 2022 року на суму 167884 грн, за липень 2022 року на суму 15758 грн, за серпень 2022 року на суму 106970 грн, за вересень 2022 року на суму 93021 грн, за жовтень 2022 року на суму 86079 грн, за листопад 2022 року на суму 180009 грн, за грудень 2022 року на суму 617782 грн, за січень 2023 року на суму 47822 грн, за лютий 2023 року на суму 12940грн, за березень 2023 року на суму 294598 грн, за квітень 2023 року на суму 204916 грн, за травень 2023 року на суму 203790 грн, за червень 2023 року на суму 270689 грн, за липень 2023 року на суму 200949 грн, за серпень 2023 року на суму 180566 грн, за вересень 2023 року на суму 113681 грн, за жовтень 2023 року на суму 182010 грн, за листопад 2023 року на суму 195989 грн, за грудень 2023 року на суму 195212грн, за січень 2024 року на суму 170861 грн, за лютий 2024 року на суму 34724 грн, за березень 2024 року на суму 212384 грн, за квітень 2024 року на суму 183368 грн, за травень 2024 року на суму 75189 грн, за червень 2024 року на суму 556837 грн, за липень 2024 року на суму 214383 грн, за серпень 2024 року на суму 292203 грн, за вересень 2024 року на суму 31268 грн, за жовтень 2024 року на суму 402479 грн, за листопад 2024 року на суму 176886 грн, за грудень 2024 року на суму 293677 грн; 
3) вимог п. 89 підрозділу 2 розділу XX ПК України, у результаті чого несвоєчасно зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) податкові накладні (далі - ПН) та розрахунки коригування до ПН (далі - РК) з ПДВ у сумі 13956.16 грн, у т.ч.: в сумі 14656.92 грн до 15 календарних днів, в сумі 13,76 грн від 16 до 30 календарних днів, в сумі 687 грн від 31 до 60 календарних днів;
4) вимог п. 201.1, 201.10 ст. 201 ПК України, у результаті чого не зареєстровано в ЄРПН ПН з ПДВ 336895,00грн щодо реалізації товарів неплатникам ПДВ;
5) вимог п.51.1 ст.51 та п. 176.2 «б» ст.176 ПК України, у результаті чого подано з неповними даними та помилками податкові розрахунки сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, (далі – ПДФО) а також сум нарахованого єдиного внеску за 2021, 2022, 2023 та 2024 роки;
6) вимог пп.16.1.4 п.16.1 ст.16; п.38.1 ст.38; абз.2 п.57.1 ст.57; пп.168.1.1 та пп.168.1.5, ст.168. п.176.2«а» ст.176 ПК України, у результаті чого порушено граничні терміни сплати в бюджет ПДФО на суму 17389,70 грн, у т.ч за січень 2022 року в сумі 7189,03 грн, березень 2022 року в сумі 436,89 грн, квітень 2022 року в сумі 4699,89 грн, за червень 2022 року в сумі 5063,89грн;
7) вимог пп. 1.4 п.161 підрозд.Х розд. XX та підп. 16.1.4 п.16.1 ст.16; п.38.1 ст.38; абз.2 п.57.1 ст.57; пп.168.1.5. ст.168, п.176.2«а» ст.176 ПК України, в результаті чого порушено граничні терміни сплати до бюджету військового збору на загальну суму 1441,92 грн, у т.ч за січень 2022 року в сумі 595,73 грн, березень 2022 року в сумі 35,72 грн, квітень 2022 року в сумі 389,32 грн, червень 2022 року в сумі 421,15 грн;
8) вимог п.63.3 ст. 63 ПК України, абз. 1 п 8.4 розд. VIII Порядку обліку платників податків і зборів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 09.12.2011 №1588, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29.12.2011 за №1562/20300 (далі - Порядок №1588), у результаті чого не подано 18 повідомлень про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність, за формою №20-ОПП.
Тому відповідач виніс ППР від 01.10.2025, у т.ч. оскаржувані в цій справі:
№17790/23-00-07-02-01 про збільшення грошового зобов`язання з податку на прибуток на суму 9658716,00грн: 8106904грн основне зобов`язання та 1551812грн – штраф 25%, - за формування податкової звітності та витрат з безтоварних операцій з ТОВ «ЕКО», ТОВ «ВЕРЕСЕНЬ ПЛЮС», ФОП ОСОБА_1 , ТОВ «ЕПІЦЕНТР К», ТОВ «НОВУС Україна», ТОВ «СЕРВІС ПРОФІ ПЛЮС», ТОВ «САН ВАН ПЕРСОНАЛ»;
№17804/23-00-07-02-01 про збільшення грошового зобов`язання з ПДВ на суму 1146691,00грн: 9168553грн основне зобов`язання та 2292138грн – штраф 25%, - за формування податкової звітності, у т.ч.податкового кредиту з безтоварних операцій зі вказаними вище контрагентами;
№17806/23-00-07-02-01 про донарахування штрафу ПДВ 50% - 158073,00грн за відсутність реєстрації ПН від 30.06.2022 на суму ПДВ 311503,00грн та 30.11.2022 на суму ПДВ 4643,00грн, задекларованих позивачем щодо неплатників ПДВ;
№17808/23-00-07-02-01 про донарахування штрафу з ПДВ в сумі 583,17грн за порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН ПН і РК: 2% за прострочення до 15календарних днів – 356,34грн (зареєстрована 08.01.2025 для неплатника ПДВ ПН №81876 від 14.12.2024; зареєстровані 06.01.2025 для: неплатників ПДВ ПН №78058 від 02.12.2024, №80838 від 11.12.2024, №61555 від 11.12.2024; для ТОВ «НОВУС Україна» ПН: №62490 від 04.12.2024, №62488 від 03.12.2024, №62489 від 04.12.2024, №62491 від 04.12.2024; зареєстрована 14.01.2025 ПН №326 від 25.12.2024 для ТОВ «ЖИТОМИРСЬКИЙ МОЛОЧНИЙ ЗАВОД»; зареєстровані 20.01.2025 для: ІДС «АКВА СЕРВІС» ПН №65543 від 20.12.2024, ПРАТ «НОВІ ІНЖИНІРИНГОВІ ТЕХНОЛОГІЇ» ПН №65540 від 17.12.2024; зареєстровані 16.01.2025 для ТОВ «ЖИТОМИРСЬКИЙ МОЛОЧНИЙ ЗАВОД» ПН від 25.12.2024 №374 і №327; зареєстровано 23.01.2025 для неплатників ПДВ ПН №87045 від 19.12.2025 і №87046 від 25.12.2024; зареєстровано 20.01.2025 для ПРАТ «НОВІ ІНЖИНІРИНГОВІ ТЕХНОЛОГІЇ» ПН №65541 від 25.12.2025 та для ІДС «АКВА СЕРВІС» ПН №65542 від 20.12.2024); 5% за прострочення від 16 до 30 календарних дні на суму штрафу 116,45грн (зареєстровані 23.01.2025 для неплатників ПДВ ПН №87044 від 13.12.2024 та №87043 від 06.12.2024; зареєстрована 13.02.2025 для ТОВ «НОВУС Україна» ПН №65550 від 24.12.2024), а також штраф 10% (110,38грн) за прострочення від 31 до 60 календарних дні (зареєстрована 24.01.2025 для ОСОБА_2 ПН №65549 від 07.11.2024 та зареєстровані 23.01.2025 для неплатників ПДВ ПН №87042 від 27.11.2024 і №87052 від 07.11.2024);
№17811/23-00-07-02-01 штраф 3060,00грн за неподання 3-х повідомлень довідки 20-ОПП: отримання в оренду частини складського комплексу (складських приміщень площею 442,8кв.м., складських приміщень з холодильним обладнанням площею 195кв.м., офісних приміщень площею 154кв.м.) з граничним терміном повідомлення до 13.09.2024, про повернення з суборенди приміщення за адресою: м.Київ вул,Сім`ї Хохлових буд.11/2 – складське приміщення 1 поверху площею 71,8 кв.м. з граничним строком 14.09.2024 та за адресою: м.Київ вул.Іллєнка Юрія 83-Д,- площею 150кв.м. з граничним строком повідомлення до 14.09.2024.
Оскільки в процесі адміністративного оскарження вказані ППР залишені без змін, позивачка подала позов у суд.
Для вирішення спору суд урахував вимогу абзацу другого ст.19 Конституції України щодо обов`язку органів державної влади, їх службових і посадових осіб діяти в порядку, межах і спосіб, що визначені законом.
Згідно з п. 109.1 ст. 109 ПК України податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.
Тобто, умовою винесення ППР є встановлення складу податкового правопорушення.
Згідно з підп.20.1.2, 20.1.4, 20.1.8-20.1.11 п.20.1 ст.20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право:
для здійснення функцій, визначених законом, отримувати безоплатно від платників податків, у тому числі благодійних та інших неприбуткових організацій, усіх форм власності у порядку, визначеному законодавством, довідки, копії документів, засвідчені підписом платника або його посадовою особою та скріплені печаткою (за наявності), про фінансово-господарську діяльність, отримані доходи, видатки платників податків та іншу інформацію, пов`язану з обчисленням та сплатою податків, зборів, платежів, про дотримання вимог законодавства, здійснення контролю за яким покладено на контролюючі органи, а також фінансову і статистичну звітність у порядку та на підставах, визначених законом;
проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення;
під час проведення перевірок у платників податків - фізичних осіб, а також у посадових осіб платників податків - юридичних осіб та платників єдиного внеску перевіряти документи, що посвідчують особу, а також документи, що підтверджують посаду посадових осіб та/або осіб, які фактично здійснюють розрахункові операції;
вимагати під час проведення перевірок від платників податків, що перевіряються, проведення інвентаризації основних засобів, товарно-матеріальних цінностей, коштів, зняття залишків товарно-матеріальних цінностей, готівки з використанням інформації та документів щодо результатів такої інвентаризації за наслідками таких перевірок або під час наступних заходів податкового контролю;
здійснювати контроль за додержанням законодавства з питань регулювання обігу готівки (крім банків), порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону, торгових патентів, за додержанням порядку приймання готівки для подальшого переказу (крім приймання готівки банками), за дотриманням суб`єктами господарювання установлених законодавством обов`язкових вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів;
проводити контрольні розрахункові операції до початку перевірки платника податків щодо дотримання ним порядку проведення готівкових розрахунків та застосування реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій. Товари, отримані службовими (посадовими) особами контролюючих органів під час проведення контрольної розрахункової операції, підлягають поверненню платнику податків у непошкодженому вигляді. У разі неможливості повернення такого товару відшкодування витрат здійснюється відповідно до законодавства з питань захисту прав споживачів.
Відповідно до п.75.1 ст.75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Згідно з п.81.3 ст.81 ПК України під час проведення перевірок посадові (службові) особи органів державної служби повинні діяти у межах повноважень, визначених цим Кодексом.
Керівники і відповідні посадові особи юридичних осіб та фізичні особи - платники податків під час перевірки, що проводиться контролюючими органами, зобов`язані виконувати вимоги контролюючих органів щодо усунення виявлених порушень законів про оподаткування і підписати акт (довідку) про проведення перевірки та мають право надати заперечення на цей акт (довідку).
При проведенні перевірок посадові (службові) особи контролюючого органу не мають права вимагати у платника податків отримувати витяг із відповідного реєстру про взяття такого платника податків на облік відповідно до вимог цього Кодексу.
Серед обов`язків платників податків згідно з п.16.1 ПК України:
подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів;
сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи;
подавати на належним чином оформлену письмову вимогу контролюючих органів (у випадках, визначених законодавством) документи з обліку доходів, витрат та інших показників, пов`язаних із визначенням об`єктів оподаткування (податкових зобов`язань), первинні документи, регістри бухгалтерського обліку, фінансову звітність, інші документи, пов`язані з обчисленням та сплатою податків та зборів. У письмовій вимозі обов`язково зазначаються конкретний перелік документів, які повинен надати платник податків, та підстави для їх надання;
законні вимоги контролюючих органів щодо усунення виявлених порушень законів з питань оподаткування та митної справи і підписувати акти (довідки) про проведення перевірки;
не перешкоджати законній діяльності посадової особи контролюючого органу під час виконання нею службових обов`язків та виконувати законні вимоги такої посадової особи та інші.
Незабезпечення платником податків зберігання первинних документів, облікових та інших регістрів, бухгалтерської та статистичної звітності, інших документів з питань обчислення і сплати податків та зборів протягом установлених статтею 44 цього Кодексу строків їх зберігання та/або ненадання платником податків контролюючим органам оригіналів документів (крім документів, отриманих з Єдиного реєстру податкових накладних) чи їх копій при здійсненні податкового контролю у випадках, передбачених цим Кодексом, згідно з п.121.1 ст.121 ПК України тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 1020 гривень.
Згідно з п.83.1 ст.83 ПК України для посадових осіб контролюючих органів під час проведення перевірок підставами для висновків є: документи, визначені цим Кодексом, податкова інформація, експертні висновки, надані відповідно до статті 84 цього Кодексу та інших законів України, судові рішення, податкові консультації, інші матеріали, отримані в порядку та у спосіб, передбачені цим Кодексом або іншими законами, контроль за дотриманням яких покладений на контролюючі органи, мультимедійна інформація (фото, відео-, звукозапис), отримана (виготовлена) контролюючими органами.
Загального порядку проведення планової податкової виїзної перевірки відповідачем дотримано.
Порядок нарахування штрафних санкцій урегульований ст.114 ПК України.
Зокрема, граничні строки застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) до платників податків відповідають строкам давності для нарахування грошових зобов`язань, визначеним статтею 102 цього Кодексу.
Перебіг строку давності для застосування штрафних (фінансових) санкції (штрафів) зупиняється у випадках, визначених пунктом 102.3 статті 102 цього Кодексу.
У разі вчинення платником податків двох або більше порушень іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, штрафні (фінансові) санкції (штрафи) застосовуються за кожне вчинене разове та триваюче порушення окремо.
Перебіг строку давності для застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) відновлюється з дня, наступного за днем усунення передбачених пунктом 102.3 статті 102 цього Кодексу обставин, що були підставою для зупинення його відліку (перебігу).
У разі наявності хоча б однієї обставини, що пом`якшує відповідальність, розмір штрафу становить 50 відсотків від розміру, встановленого відповідною статтею цього Кодексу.
У разі застосування контролюючими органами до платника податків штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, такому платнику податків надсилаються (вручаються) податкові повідомлення-рішення.
За одне податкове правопорушення контролюючий орган може застосувати тільки один вид штрафної (фінансової) санкції (штрафу), передбаченої цим Кодексом та іншими законами України.
Строки давності та їх застосування унормовані ст.102 ПК України.
Контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня - у разі проведення перевірки відповідно до статей 39 і 39-2, застосування вимог пункту 141.4 статті 141 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.
У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації або уточнюючої декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань, в межах поданих уточнень, за такою податковою декларацією протягом 1095 днів (2555 дня - у разі проведення перевірки відповідно до статей 39 і 39-2, застосування вимог пункту 141.4 статті 141 цього Кодексу) з дня подання уточнюючого розрахунку (декларації).
У разі виявлення за результатами перевірки порушень інших вимог податкового законодавства, безпосередньо не пов`язаних з декларуванням податкових зобов`язань платником податків, а також порушень вимог іншого, крім податкового, законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право самостійно визначити суму штрафних санкцій (фінансових санкцій, штрафів) платника податків не пізніше 1095 дня з дня вчинення відповідного правопорушення.
З місцевих податків та/або зборів, за якими передбачено подання річної податкової декларації, контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право за результатами перевірки самостійно визначити суму грошових зобов`язань, у разі виявлення ним за результатами перевірки заниження суми визначеного платником податків податкового зобов`язання з цих податків, не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку сплати цих податків, визначених відповідними розділами цього Кодексу.
Щодо ППР №17790/23-00-07-02-01 про збільшення грошового зобов`язання з податку на прибуток на суму 9658716,00грн: 8106904грн основне зобов`язання та 1551812грн – штраф 25%, - та ППР №17804/23-00-07-02-01 про збільшення грошового зобов`язання з ПДВ на суму 1146691,00грн: 9168553грн основне зобов`язання та 2292138грн – штраф 25%, за формування податкової звітності, витрат і податкового кредиту з безтоварних операцій з ТОВ «ЕКО», ТОВ «ВЕРЕСЕНЬ ПЛЮС», ФОП ОСОБА_1 , ТОВ «ЕПІЦЕНТР К», ТОВ «НОВУС Україна», ТОВ «СЕРВІС ПРОФІ ПЛЮС», ТОВ «САН ВАН ПЕРСОНАЛ» суд урахував таке.
Як свідчать відомості Акту перевірки, підтверджені копіями договорів та актів наданих послуг до них, звітністю, спірні донарахування податку на прибуток та ПДВ вчинені у зв`язку зі зняттям сум коштів сформованих позивачем і задекларованих у вказаних вище періодах витрат та податкового кредиту в періоді, що перевірений відповідачем, за рахунок отриманих та оплачених ним послуг з вище вказаними контрагентами:
1) за договорами про отримані позивачем маркетингові послуги від:
ТОВ «НОВУС Україна» (код ЄДРПОУ 36003603) відповідно до договору від 07.01.2023 №А17170123002 про надання послуг (предмет має 67видів таких послуг): витрати на рекламу і дослідження ринку (маркетинг), крім придбань у нерезидента, на суму 3073142,14грн, зареєстровані ПН на суму податкового кредиту 614628,41грн;
ТОВ «ЕКО» (код ЄДРПОУ 32104254) відповідно до договору від 01.07.2021 №07/21 про надання послуг з просування товарів (предмет договору містить 16 видів таких послуг): позивач задекларував як витрати на рекламу і дослідження ринку (маркетинг), крім придбань у нерезидента, на суму 982699,21грн, зареєстровані ПН на суму податкового кредиту 204622,92грн;
ТОВ «ЕПІЦЕНТР К» (код ЄДРПОУ 32490244) відповідно до договору від 09.04.2021 №49760/207КМ/21 про надання послуг з організації просування товарів (торгової марки) (предмет договору містить 6 видів таких послуг): позивач задекларував як витрати на рекламу і дослідження ринку (маркетинг), крім придбань у нерезидента, на суму 2826185,96грн, зареєстровані ПН на суму податкового кредиту 508233,86грн;
ТОВ «ВЕРЕСЕНЬ ПЛЮС» (код ЄДРПОУ 31774943) відповідно до договору від 08.04.2021 №1442м про надання послуг з організації просування товарів (торгової марки) (предмет договору – надання за плату рекламних, інформаційних, логістичних та маркетингових послуг, надання послуг зі стимулювання збуту товарів замовника): позивач задекларував як витрати на рекламу і дослідження ринку (маркетинг), крім придбань у нерезидента, на суму 1319456,46грн, частина яких оформлена як компенсація повернень товару, строк реалізації якого завершено, зареєстровані ПН на суму податкового кредиту 272018,40грн;
ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) відповідно до договору від 01.05.2024 №ГР-868 про надання послуг (предмет має 7видів таких послуг): витрати на рекламу і дослідження ринку (маркетинг), крім придбань у нерезидента, на суму 1689851,11грн, задекларовані ПН на суму податкового кредиту 340455,20рн;
2) за договорами з надання послуг з підбору персоналу, в яких вказані конкретні місця, що потребують персоналу для надання послуг і робіт:
ТОВ «СЕРВІС ПРОФІ ПЛЮС» (код ЄДРПОУ 39880947) відповідно до договору від 27.04.2021 №27/4-21 про надання послуг із забезпеченням персоналом задекларовано інші витрати, пов`язані зі збутом товарів, виконанням робіт, наданням послуг, у сумі 9877516,24грн, зареєстровані ПН на суму податкового кредиту 1973848,20грн;
ТОВ «САН ВАН ПЕРСОНАЛ» (код ЄДРПОУ 43561521) відповідно до договору від 07.12.2021 №07122021-СВППТ про надання послуг із забезпеченням персоналом на території України задекларовано інші витрати, пов`язані зі збутом товарів, виконанням робіт, наданням послуг, у сумі 25269506,51грн, зареєстровані ПН на суму податкового кредиту 5182745,56грн.
На підтвердження вказаних правочинів позивач надав відповідачу та суду вказані вище договори з додатковими угодами та акти приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг), рахунки-фактури, акти взаємозаліків вартостей, звіти до актів до наданих послуг.
Дослідженням актів встановлено обґрунтованість висновків Акту перевірки про те, що зміст господарських операцій у них не конкретизований, не зважаючи на те, що вказані вище договори містять детальні різні види маркетингових послуг та різні місця для забезпечення персоналом визначених торгівельних об`єктів, у т.ч. місця їх реального виконання, осіб, що безпосередньо брали участь у їх прийнятті (в цьому контексті підпис керівника, зважаючи на значну територіальну віддаленість та кількість актів викликає обґрунтовані сумніви, що він самостійно їх перевіряв до підписання).
Водночас з приводу зареєстрованих видів господарської діяльності вказаних контрагентів позивача відповідач обґрунтовано врахував дані ЄДРПОУ:
ТОВ «НОВУС Україна» зареєстрований у м.Київ з видами діяльності: основний – «47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами», інші:
«10.11 Виробництво м`яса
10.12 Виробництво м`яса свійської птиці
10.13 Виробництво м`ясних продуктів
10.20 Перероблення та консервування риби, ракоподібних і молюсків
10.71 Виробництво хліба та хлібобулочних виробів; виробництво борошняних кондитерських виробів, тортів і тістечок нетривалого зберігання
10.72 Виробництво сухарів і сухого печива; виробництво борошняних кондитерських виробів, тортів і тістечок тривалого зберігання
10.73 Виробництво макаронних виробів і подібних борошняних виробів
10.85 Виробництво готової їжі та страв
46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами
47.19 Інші види роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах
47.26 Роздрібна торгівля тютюновими виробами в спеціалізованих магазинах
52.21 Допоміжне обслуговування наземного транспорту
56.10 Діяльність ресторанів, надання послуг мобільного харчування
56.30 Обслуговування напоями
68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна
52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту
73.11 Рекламні агентства
73.20 Дослідження кон`юнктури ринку та виявлення громадської думки»;
ТОВ «ЕКО» зареєстрований у м.Київ з видами діяльності: основний – «47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами», інші:
«68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна
56.30 Обслуговування напоями
82.99 Надання інших допоміжних комерційних послуг, н.в.і.у.
46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами
10.72 Виробництво сухарів і сухого печива; виробництво борошняних кондитерських виробів, тортів і тістечок тривалого зберігання
10.71 Виробництво хліба та хлібобулочних виробів; виробництво борошняних кондитерських виробів, тортів і тістечок нетривалого зберігання
10.13 Виробництво м`ясних продуктів
49.41 Вантажний автомобільний транспорт
52.24 Транспортне оброблення вантажів
63.99 Надання інших інформаційних послуг, н.в.і.у.
70.22 Консультування з питань комерційної діяльності й керування
73.11 Рекламні агентства
73.12 Посередництво в розміщенні реклами в засобах масової інформації
73.20 Дослідження кон`юнктури ринку та виявлення громадської думки
77.11 Надання в оренду автомобілів і легкових автотранспортних засобів
77.39 Надання в оренду інших машин, устатковання та товарів, н.в.і.у.
96.09 Надання інших індивідуальних послуг, н.в.і.у.
53.20 Інша поштова та кур`єрська діяльність
52.10 Складське господарство
52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту»;
ТОВ «ЕПІЦЕНТР К» зареєстрований у м.Київ з видами діяльності: основний – «47.78 Роздрібна торгівля іншими невживаними товарами в спеціалізованих магазинах», інші:
«10.71 Виробництво хліба та хлібобулочних виробів; виробництво борошняних кондитерських виробів, тортів і тістечок нетривалого зберігання
10.11 Виробництво м`яса
10.12 Виробництво м`яса свійської птиці
10.13 Виробництво м`ясних продуктів
10.20 Перероблення та консервування риби, ракоподібних і молюсків
10.31 Перероблення та консервування картоплі
10.32 Виробництво фруктових і овочевих соків
10.72 Виробництво сухарів і сухого печива; виробництво борошняних кондитерських виробів, тортів і тістечок тривалого зберігання
10.73 Виробництво макаронних виробів і подібних борошняних виробів
10.82 Виробництво какао, шоколаду та цукрових кондитерських виробів
36.00 Забір, очищення та постачання води
37.00 Каналізація, відведення й очищення стічних вод
38.11 Збирання безпечних відходів
41.10 Організація будівництва будівель
42.11 Будівництво доріг і автострад
42.21 Будівництво трубопроводів
43.21 Електромонтажні роботи
43.22 Монтаж водопровідних мереж, систем опалення та кондиціонування
43.29 Інші будівельно-монтажні роботи
43.31 Штукатурні роботи
43.32 Установлення столярних виробів
43.33 Покриття підлоги й облицювання стін
43.34 Малярні роботи та скління
43.39 Інші роботи із завершення будівництва
43.91 Покрівельні роботи
51.10 Пасажирський авіаційний транспорт
77.35 Надання в оренду повітряних транспортних засобів
46.18 Діяльність посередників, що спеціалізуються в торгівлі іншими товарами
46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту
46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин
46.22 Оптова торгівля квітами та рослинами
46.31 Оптова торгівля фруктами й овочами
46.33 Оптова торгівля молочними продуктами, яйцями, харчовими оліями та жирами
46.34 Оптова торгівля напоями
46.36 Оптова торгівля цукром, шоколадом і кондитерськими виробами
46.37 Оптова торгівля кавою, чаєм, какао та прянощами
46.38 Оптова торгівля іншими продуктами харчування, у тому числі рибою, ракоподібними та молюсками
46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами
46.41 Оптова торгівля текстильними товарами
46.42 Оптова торгівля одягом і взуттям
46.43 Оптова торгівля побутовими електротоварами й електронною апаратурою побутового призначення для приймання, записування, відтворювання звуку й зображення
46.44 Оптова торгівля фарфором, скляним посудом і засобами для чищення
46.45 Оптова торгівля парфумними та косметичними товарами
46.46 Оптова торгівля фармацевтичними товарами
46.47 Оптова торгівля меблями, килимами й освітлювальним приладдям
46.48 Оптова торгівля годинниками та ювелірними виробами
46.49 Оптова торгівля іншими товарами господарського призначення
46.51 Оптова торгівля комп`ютерами, периферійним устаткованням і програмним забезпеченням
46.52 Оптова торгівля електронним і телекомунікаційним устаткованням, деталями до нього
46.65 Оптова торгівля офісними меблями
77.21 Прокат товарів для спорту та відпочинку
77.31 Надання в оренду сільськогосподарських машин і устатковання
77.32 Надання в оренду будівельних машин і устатковання
77.33 Надання в оренду офісних машин і устатковання, у тому числі комп`ютерів
77.39 Надання в оренду інших машин, устатковання та товарів, н.в.і.у.
77.40 Лізинг інтелектуальної власності та подібних продуктів, крім творів, захищених авторськими правами
79.11 Діяльність туристичних агентств
79.12 Діяльність туристичних операторів
79.90 Надання інших послуг бронювання та пов`язана з цим діяльність
81.30 Надання ландшафтних послуг
82.19 Фотокопіювання, підготування документів та інша спеціалізована допоміжна офісна діяльність
82.30 Організування конгресів і торговельних виставок
82.92 Пакування
82.99 Надання інших допоміжних комерційних послуг, н.в.і.у.
85.51 Освіта у сфері спорту та відпочинку
86.90 Інша діяльність у сфері охорони здоров`я
88.99 Надання іншої соціальної допомоги без забезпечення проживання, н.в.і.у.
93.11 Функціювання спортивних споруд
93.12 Діяльність спортивних клубів
93.19 Інша діяльність у сфері спорту
93.29 Організування інших видів відпочинку та розваг
95.22 Ремонт побутових приладів, домашнього та садового обладнання
95.29 Ремонт інших побутових виробів і предметів особистого вжитку
96.02 Надання послуг перукарнями та салонами краси
96.04 Діяльність із забезпечення фізичного комфорту
96.09 Надання інших індивідуальних послуг, н.в.і.у.
46.69 Оптова торгівля іншими машинами й устаткованням
46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами
46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням
46.74 Оптова торгівля залізними виробами, водопровідним і опалювальним устаткованням і приладдям до нього
46.75 Оптова торгівля хімічними продуктами
46.90 Неспеціалізована оптова торгівля
47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами
47.19 Інші види роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах
47.21 Роздрібна торгівля фруктами й овочами в спеціалізованих магазинах
47.24 Роздрібна торгівля хлібобулочними виробами, борошняними та цукровими кондитерськими виробами в спеціалізованих магазинах
47.25 Роздрібна торгівля напоями в спеціалізованих магазинах
47.29 Роздрібна торгівля іншими продуктами харчування в спеціалізованих магазинах
47.41 Роздрібна торгівля комп`ютерами, периферійним устаткованням і програмним забезпеченням у спеціалізованих магазинах
47.42 Роздрібна торгівля телекомунікаційним устаткованням у спеціалізованих магазинах
47.43 Роздрібна торгівля в спеціалізованих магазинах електронною апаратурою побутового призначення для приймання, записування, відтворювання звуку й зображення
16.10 Лісопильне та стругальне виробництво
47.52 Роздрібна торгівля залізними виробами, будівельними матеріалами та санітарно-технічними виробами в спеціалізованих магазинах
47.53 Роздрібна торгівля килимами, килимовими виробами, покриттям для стін і підлоги в спеціалізованих магазинах
47.54 Роздрібна торгівля побутовими електротоварами в спеціалізованих магазинах
47.59 Роздрібна торгівля меблями, освітлювальним приладдям та іншими товарами для дому в спеціалізованих магазинах
47.61 Роздрібна торгівля книгами в спеціалізованих магазинах
47.62 Роздрібна торгівля газетами та канцелярськими товарами в спеціалізованих магазинах
47.64 Роздрібна торгівля спортивним інвентарем у спеціалізованих магазинах
47.65 Роздрібна торгівля іграми та іграшками в спеціалізованих магазинах
47.71 Роздрібна торгівля одягом у спеціалізованих магазинах
47.72 Роздрібна торгівля взуттям і шкіряними виробами в спеціалізованих магазинах
47.73 Роздрібна торгівля фармацевтичними товарами в спеціалізованих магазинах
47.75 Роздрібна торгівля косметичними товарами та туалетними приналежностями в спеціалізованих магазинах
10.91 Виробництво готових кормів для тварин, що утримуються на фермах
47.77 Роздрібна торгівля годинниками та ювелірними виробами в спеціалізованих магазинах
47.91 Роздрібна торгівля, що здійснюється фірмами поштового замовлення або через мережу інтернет
47.99 Інші види роздрібної торгівлі поза магазинами
49.31 Пасажирський наземний транспорт міського та приміського сполучення
49.39 Інший пасажирський наземний транспорт, н.в.і.у.
49.41 Вантажний автомобільний транспорт
49.42 Надання послуг перевезення речей (переїзду)
52.10 Складське господарство
52.21 Допоміжне обслуговування наземного транспорту
52.24 Транспортне оброблення вантажів
52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту
53.20 Інша поштова та кур`єрська діяльність
55.10 Діяльність готелів і подібних засобів тимчасового розміщування
55.20 Діяльність засобів розміщування на період відпустки та іншого тимчасового проживання
55.90 Діяльність інших засобів тимчасового розміщування
56.10 Діяльність ресторанів, надання послуг мобільного харчування
56.21 Постачання готових страв для подій
56.29 Постачання інших готових страв
56.30 Обслуговування напоями
58.19 Інші види видавничої діяльності
59.11 Виробництво кіно- та відеофільмів, телевізійних програм
59.12 Компонування кіно- та відеофільмів, телевізійних програм
59.13 Розповсюдження кіно- та відеофільмів, телевізійних програм
59.20 Видання звукозаписів
60.10 Діяльність у сфері радіомовлення
60.20 Діяльність у сфері телевізійного мовлення
63.11 Оброблення даних, розміщення інформації на веб-вузлах і пов`язана з ними діяльність
63.12 Веб-портали
63.91 Діяльність інформаційних агентств
63.99 Надання інших інформаційних послуг, н.в.і.у.
66.19 Інша допоміжна діяльність у сфері фінансових послуг, крім страхування та пенсійного забезпечення
66.22 Діяльність страхових агентів і брокерів
68.10 Купівля та продаж власного нерухомого майна
68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна
69.10 Діяльність у сфері права
69.20 Діяльність у сфері бухгалтерського обліку й аудиту; консультування з питань оподаткування
70.21 Діяльність у сфері зв`язків із громадськістю
70.22 Консультування з питань комерційної діяльності й керування
71.11 Діяльність у сфері архітектури
73.11 Рекламні агентства
73.12 Посередництво в розміщенні реклами в засобах масової інформації
73.20 Дослідження кон`юнктури ринку та виявлення громадської думки
74.10 Спеціалізована діяльність із дизайну
74.90 Інша професійна, наукова та технічна діяльність, н.в.і.у.
77.11 Надання в оренду автомобілів і легкових автотранспортних засобів
77.12 Надання в оренду вантажних автомобілів
33.11 Ремонт і технічне обслуговування готових металевих виробів
41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель
93.13 Діяльність фітнес-центрів
82.20 Діяльність телефонних центрів
74.20 Діяльність у сфері фотографії
62.02 Консультування з питань інформатизації
62.01 Комп`ютерне програмування
58.29 Видання іншого програмного забезпечення
47.74 Роздрібна торгівля медичними й ортопедичними товарами в спеціалізованих магазинах
47.63 Роздрібна торгівля аудіо- та відеозаписами в спеціалізованих магазинах
47.26 Роздрібна торгівля тютюновими виробами в спеціалізованих магазинах
47.23 Роздрібна торгівля рибою, ракоподібними та молюсками в спеціалізованих магазинах
47.22 Роздрібна торгівля м`ясом і м`ясними продуктами в спеціалізованих магазинах
46.76 Оптова торгівля іншими проміжними продуктами
46.66 Оптова торгівля іншими офісними машинами й устаткованням
46.62 Оптова торгівля верстатами
46.61 Оптова торгівля сільськогосподарськими машинами й устаткованням
46.35 Оптова торгівля тютюновими виробами
46.32 Оптова торгівля м`ясом і м`ясними продуктами
46.23 Оптова торгівля живими тваринами
45.11 Торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами
23.44 Виробництво інших керамічних виробів технічного призначення
23.43 Виробництво керамічних електроізоляторів та ізоляційної арматури
10.89 Виробництво інших харчових продуктів, н.в.і.у.
10.85 Виробництво готової їжі та страв
10.62 Виробництво крохмалів і крохмальних продуктів
10.61 Виробництво продуктів борошномельно-круп`яної промисловості
10.41 Виробництво олії та тваринних жирів
10.92 Виробництво готових кормів для домашніх тварин
47.51 Роздрібна торгівля текстильними товарами в спеціалізованих магазинах
80.20 Обслуговування систем безпеки
18.11 Друкування газет
18.12 Друкування іншої продукції
21.20 Виробництво фармацевтичних препаратів і матеріалів
23.20 Виробництво вогнетривких виробів
23.31 Виробництво керамічних плиток і плит
23.32 Виробництво цегли, черепиці та інших будівельних виробів із випаленої глини
23.41 Виробництво господарських і декоративних керамічних виробів
23.42 Виробництво керамічних санітарно-технічних виробів
23.49 Виробництво інших керамічних виробів
42.99 Будівництво інших споруд, н.в.і.у.
43.11 Знесення
43.12 Підготовчі роботи на будівельному майданчику
43.99 Інші спеціалізовані будівельні роботи, н.в.і.у.
45.19 Торгівля іншими автотранспортними засобами
45.20 Технічне обслуговування та ремонт автотранспортних засобів
45.31 Оптова торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів
45.32 Роздрібна торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів
45.40 Торгівля мотоциклами, деталями та приладдям до них, технічне обслуговування і ремонт мотоциклів
46.11 Діяльність посередників у торгівлі сільськогосподарською сировиною, живими тваринами, текстильною сировиною та напівфабрикатами
46.12 Діяльність посередників у торгівлі паливом, рудами, металами та промисловими хімічними речовинами
46.13 Діяльність посередників у торгівлі деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічними виробами
46.14 Діяльність посередників у торгівлі машинами, промисловим устаткованням, суднами та літаками
46.15 Діяльність посередників у торгівлі меблями, господарськими товарами, залізними та іншими металевими виробами
46.16 Діяльність посередників у торгівлі текстильними виробами, одягом, хутром, взуттям і шкіряними виробами
46.17 Діяльність посередників у торгівлі продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами
47.76 Роздрібна торгівля квітами, рослинами, насінням, добривами, домашніми тваринами та кормами для них у спеціалізованих магазинах
95.23 Ремонт взуття та шкіряних виробів
96.01 Прання та хімічне чищення текстильних і хутряних виробів
35.14 Торгівля електроенергією
95.11 Ремонт комп`ютерів і периферійного устатковання
35.11 Виробництво електроенергії
33.12 Ремонт і технічне обслуговування машин і устатковання промислового призначення
33.14 Ремонт і технічне обслуговування електричного устатковання
33.19 Ремонт і технічне обслуговування інших машин і устатковання», 
ТОВ «ВЕРЕСЕНЬ ПЛЮС» зареєстрований у місті Кропивницький з видами діяльності: основний – «47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами», інші:
« 10.12 Виробництво м`яса свійської птиці
10.71 Виробництво хліба та хлібобулочних виробів; виробництво борошняних кондитерських виробів, тортів і тістечок нетривалого зберігання
46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами
47.25 Роздрібна торгівля напоями в спеціалізованих магазинах
73.20 Дослідження кон`юнктури ринку та виявлення громадської думки
77.12 Надання в оренду вантажних автомобілів
68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна
41.10 Організація будівництва будівель
41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель
71.11 Діяльність у сфері архітектури
71.12 Діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах
73.11 Рекламні агентства», 
ФОП ОСОБА_1 зареєстрований у місті Черкаси з видами діяльності: основний – «46.34 Оптова торгівля напоями», інші: «10.71 Виробництво хліба та хлібобулочних виробів; виробництво борошняних кондитерських виробів, тортів і тістечок нетривалого зберігання
10.72 Виробництво сухарів і сухого печива; виробництво борошняних кондитерських виробів, тортів і тістечок тривалого зберігання
10.82 Виробництво какао, шоколаду та цукрових кондитерських виробів
10.85 Виробництво готової їжі та страв
10.89 Виробництво інших харчових продуктів, н.в.і.у.
11.01 Дистиляція, ректифікація та змішування спиртних напоїв
11.02 Виробництво виноградних вин
11.03 Виробництво сидру та інших плодово-ягідних вин
11.04 Виробництво інших недистильованих напоїв із зброджуваних продуктів
11.05 Виробництво пива
11.06 Виробництво солоду
11.07 Виробництво безалкогольних напоїв; виробництво мінеральних вод та інших вод, розлитих у пляшки
43.31 Штукатурні роботи
43.32 Установлення столярних виробів
43.33 Покриття підлоги й облицювання стін
43.34 Малярні роботи та скління
43.39 Інші роботи із завершення будівництва
45.11 Торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами
45.19 Торгівля іншими автотранспортними засобами
46.18 Діяльність посередників, що спеціалізуються в торгівлі іншими товарами
46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту
46.31 Оптова торгівля фруктами й овочами
46.33 Оптова торгівля молочними продуктами, яйцями, харчовими оліями та жирами
46.36 Оптова торгівля цукром, шоколадом і кондитерськими виробами
46.37 Оптова торгівля кавою, чаєм, какао та прянощами
46.38 Оптова торгівля іншими продуктами харчування, у тому числі рибою, ракоподібними та молюсками
46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами
77.33 Надання в оренду офісних машин і устатковання, у тому числі комп`ютерів
77.39 Надання в оренду інших машин, устатковання та товарів, н.в.і.у.
81.10 Комплексне обслуговування об`єктів
82.99 Надання інших допоміжних комерційних послуг, н.в.і.у.
46.69 Оптова торгівля іншими машинами й устаткованням
46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням
46.90 Неспеціалізована оптова торгівля
47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами
47.21 Роздрібна торгівля фруктами й овочами в спеціалізованих магазинах
47.25 Роздрібна торгівля напоями в спеціалізованих магазинах
47.29 Роздрібна торгівля іншими продуктами харчування в спеціалізованих магазинах
47.81 Роздрібна торгівля з лотків і на ринках харчовими продуктами, напоями та тютюновими виробами
47.99 Інші види роздрібної торгівлі поза магазинами
49.41 Вантажний автомобільний транспорт
52.10 Складське господарство
52.24 Транспортне оброблення вантажів
52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту
56.10 Діяльність ресторанів, надання послуг мобільного харчування
56.30 Обслуговування напоями
62.01 Комп`ютерне програмування
63.99 Надання інших інформаційних послуг, н.в.і.у.
68.10 Купівля та продаж власного нерухомого майна
68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна
69.20 Діяльність у сфері бухгалтерського обліку й аудиту; консультування з питань оподаткування
70.22 Консультування з питань комерційної діяльності й керування
71.20 Технічні випробування та дослідження
73.11 Рекламні агентства
73.20 Дослідження кон`юнктури ринку та виявлення громадської думки
74.10 Спеціалізована діяльність із дизайну
74.90 Інша професійна, наукова та технічна діяльність, н.в.і.у.
77.11 Надання в оренду автомобілів і легкових автотранспортних засобів
77.12 Надання в оренду вантажних автомобілів
36.00 Забір, очищення та постачання води
08.99 Добування інших корисних копалин та розроблення кар`єрів, н.в.і.у.
10.11 Виробництво м`яса
10.13 Виробництво м`ясних продуктів
47.22 Роздрібна торгівля м`ясом і м`ясними продуктами в спеціалізованих магазинах
25.61 Оброблення металів та нанесення покриття на метали
25.62 Механічне оброблення металевих виробів
64.30 Трасти, фонди та подібні фінансові суб`єкти
66.30 Управління фондами»,
ТОВ «СЕРВІС ПРОФІ ПЛЮС» зареєстроване у місті Дніпро з видами діяльності: основний – «81.21 Загальне прибирання будинків», інші: «46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин
78.10 Діяльність агентств працевлаштування
78.20 Діяльність агентств тимчасового працевлаштування
78.30 Інша діяльність із забезпечення трудовими ресурсами
81.22 Інша діяльність із прибирання будинків і промислових об`єктів
81.29 Інші види діяльності із прибирання
82.11 Надання комбінованих офісних адміністративних послуг
82.19 Фотокопіювання, підготування документів та інша спеціалізована допоміжна офісна діяльність
82.20 Діяльність телефонних центрів
82.30 Організування конгресів і торговельних виставок
82.92 Пакування
82.99 Надання інших допоміжних комерційних послуг, н.в.і.у.
52.10 Складське господарство
52.24 Транспортне оброблення вантажів
52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту
62.01 Комп`ютерне програмування
64.19 Інші види грошового посередництва
69.10 Діяльність у сфері права
69.20 Діяльність у сфері бухгалтерського обліку й аудиту; консультування з питань оподаткування
70.22 Консультування з питань комерційної діяльності й керування
73.11 Рекламні агентства
73.20 Дослідження кон`юнктури ринку та виявлення громадської думки
63.99 Надання інших інформаційних послуг, н.в.і.у.
47.99 Інші види роздрібної торгівлі поза магазинами
46.90 Неспеціалізована оптова торгівля
43.32 Установлення столярних виробів
43.22 Монтаж водопровідних мереж, систем опалення та кондиціонування
43.21 Електромонтажні роботи
10.89 Виробництво інших харчових продуктів, н.в.і.у.
10.85 Виробництво готової їжі та страв
10.72 Виробництво сухарів і сухого печива; виробництво борошняних кондитерських виробів, тортів і тістечок тривалого зберігання
10.71 Виробництво хліба та хлібобулочних виробів; виробництво борошняних кондитерських виробів, тортів і тістечок нетривалого зберігання
10.39 Інші види перероблення та консервування фруктів і овочів
10.20 Перероблення та консервування риби, ракоподібних і молюсків
10.13 Виробництво м`ясних продуктів
10.12 Виробництво м`яса свійської птиці
10.11 Виробництво м`яса
01.62 Допоміжна діяльність у тваринництві
49.41 Вантажний автомобільний транспорт
68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна
43.29 Інші будівельно-монтажні роботи
43.39 Інші роботи із завершення будівництва
53.20 Інша поштова та кур`єрська діяльність
77.29 Прокат інших побутових виробів і предметів особистого вжитку
80.10 Діяльність приватних охоронних служб
80.20 Обслуговування систем безпеки
81.30 Надання ландшафтних послуг
95.12 Ремонт обладнання зв`язку
96.01 Прання та хімічне чищення текстильних і хутряних виробів
96.09 Надання інших індивідуальних послуг, н.в.і.у.
43.31 Штукатурні роботи
43.33 Покриття підлоги й облицювання стін
43.34 Малярні роботи та скління
43.99 Інші спеціалізовані будівельні роботи, н.в.і.у.
41.10 Організація будівництва будівель
41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель
43.11 Знесення
43.12 Підготовчі роботи на будівельному майданчику
56.10 Діяльність ресторанів, надання послуг мобільного харчування
33.12 Ремонт і технічне обслуговування машин і устатковання промислового призначення
33.14 Ремонт і технічне обслуговування електричного устатковання
33.20 Установлення та монтаж машин і устатковання
43.91 Покрівельні роботи
95.24 Ремонт меблів і домашнього начиння
81.10 Комплексне обслуговування об`єктів»,
ТОВ «САН ВАН ПЕРСОНАЛ» зареєстроване в місті Дніпро з видами діяльності: основний – «78.10 Діяльність агентств працевлаштування», інші: «82.99 Надання інших допоміжних комерційних послуг, н.в.і.у.
82.92 Пакування
82.30 Організування конгресів і торговельних виставок
82.20 Діяльність телефонних центрів
82.19 Фотокопіювання, підготування документів та інша спеціалізована допоміжна офісна діяльність
82.11 Надання комбінованих офісних адміністративних послуг
81.29 Інші види діяльності із прибирання
81.22 Інша діяльність із прибирання будинків і промислових об`єктів
78.30 Інша діяльність із забезпечення трудовими ресурсами
78.20 Діяльність агентств тимчасового працевлаштування
73.20 Дослідження кон`юнктури ринку та виявлення громадської думки
73.11 Рекламні агентства
70.22 Консультування з питань комерційної діяльності й керування
64.19 Інші види грошового посередництва
52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту
52.24 Транспортне оброблення вантажів
52.10 Складське господарство
46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин
25.61 Оброблення металів та нанесення покриття на метали
10.12 Виробництво м`яса свійської птиці
16.23 Виробництво інших дерев`яних будівельних конструкцій і столярних виробів
43.34 Малярні роботи та скління
43.99 Інші спеціалізовані будівельні роботи, н.в.і.у.
33.12 Ремонт і технічне обслуговування машин і устатковання промислового призначення
33.14 Ремонт і технічне обслуговування електричного устатковання
33.20 Установлення та монтаж машин і устатковання
71.12 Діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах
74.90 Інша професійна, наукова та технічна діяльність, н.в.і.у.
25.62 Механічне оброблення металевих виробів
23.31 Виробництво керамічних плиток і плит
41.10 Організація будівництва будівель
41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель
43.11 Знесення
43.12 Підготовчі роботи на будівельному майданчику
43.21 Електромонтажні роботи
43.29 Інші будівельно-монтажні роботи
43.31 Штукатурні роботи
43.32 Установлення столярних виробів
43.33 Покриття підлоги й облицювання стін
43.39 Інші роботи із завершення будівництва
01.13 Вирощування овочів і баштанних культур, коренеплодів і бульбоплодів
01.21 Вирощування винограду
01.25 Вирощування ягід, горіхів, інших плодових дерев і чагарників
01.28 Вирощування пряних, ароматичних і лікарських культур
01.50 Змішане сільське господарство
01.61 Допоміжна діяльність у рослинництві
01.63 Післяурожайна діяльність
62.01 Комп`ютерне програмування
62.09 Інша діяльність у сфері інформаційних технологій і комп`ютерних систем
69.20 Діяльність у сфері бухгалтерського обліку й аудиту; консультування з питань оподаткування
32.30 Виробництво спортивних товарів
10.13 Виробництво м`ясних продуктів
10.20 Перероблення та консервування риби, ракоподібних і молюсків
10.71 Виробництво хліба та хлібобулочних виробів; виробництво борошняних кондитерських виробів, тортів і тістечок нетривалого зберігання
95.29 Ремонт інших побутових виробів і предметів особистого вжитку
31.09 Виробництво інших меблів
23.41 Виробництво господарських і декоративних керамічних виробів
23.11 Виробництво листового скла
38.32 Відновлення відсортованих відходів
71.20 Технічні випробування та дослідження
27.32 Виробництво інших видів електронних і електричних проводів і кабелів
10.11 Виробництво м`яса
10.51 Перероблення молока, виробництво масла та сиру». 
Отже, вказані вище договори з позивачем на відповідні послуги для ТОВ «ЕКО», ТОВ «ВЕРЕСЕНЬ ПЛЮС», ФОП ОСОБА_1 , ТОВ «ЕПІЦЕНТР К», ТОВ «НОВУС Україна», ТОВ «СЕРВІС ПРОФІ ПЛЮС» не є їх основною господарською діяльністю. Зважаючи на відсутність в первинно-бухгалтерських документах конкретного змісту наданих позивачу послуг, запити відповідача на надання інших документів (серед них вказані: протоколи засідань або службові записки з обґрунтуванням потреби в маркетингових послугах, акти з обґрунтуванням необхідності маркетингових послуг, із зазначенням часу їх проведення, території, звіти про маркетингові послуги, скріншоти або копії рекламних банерів, постів, відео, маркетингових кампаній, дані з рекламних платформ (Google Ads, Facebook Ads тощо), фото або відео з місць проведення промоакцій, листування (email, месенджери) з узгодженнями завдань та результатів) мали обґрунтовані мотиви. Їх не надання обґрунтовано дало сумніви в реальності відповідних правочинів не зважаючи на те, що їх складання договорами не передбачено. Натомість договори мають детальні вимоги до замовлених послуг, які в актах не вказані. Первинно-бухгалтерські документи складені без дотримання вимог щодо предметів договорів та не містять обґрунтувань їх вартісної оцінки, обсягу виконання. Зокрема, не вказано види та місця наданих маркетингових послуг, у т.ч. домовленої вартості кожного виду, а договори щодо підбору персоналу – конкретних ідентифікаційних відомостей фізичних осіб і місць, куди їх направлено.
Як свідчать відомості звітів, вказані послуги позивач замовляв, виконуючи догори поставок харчової продукції у торгівельні мережі. Однак відсутні докази наявності права власності у позивача на такий товар під час виконання маркетингових послуг після його доставки в торгівельні майданчики для реалізації. Натомість відповідні договори передбачають його відсутність, що спростовує ділову мету позивача на укладення договорів зі вказаними вище контрагентами та підтверджує обґрунтованість сумнівів у їх реальному виконанні з урахуванням місць, виду, змісту, вартості та видів господарської діяльності контрагентів.
Зазначене в сукупності доводить, що вказані вище документи для формування бухгалтерського обліку та податкової звітності складені без доказів реальності виконання правочинів, що є порушенням таки вимог законодавства України.
Відповідно до підп.134.1.1 п.134.1 ст.134 ПК України в редакції спірних зобов`язань об`єктом оподаткування є прибуток із джерелом походження з України та за її межами, який визначається шляхом коригування (збільшення або зменшення) фінансового результату до оподаткування (прибутку або збитку), визначеного у фінансовій звітності підприємства відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, на різниці, які виникають відповідно до положень цього Кодексу.
Якщо відповідно до цього розділу передбачено здійснення коригування шляхом збільшення фінансового результату до оподаткування, то в цьому разі відбувається:
зменшення від`ємного значення фінансового результату до оподаткування (збитку);
збільшення позитивного значення фінансового результату до оподаткування (прибутку).
Якщо відповідно до цього розділу передбачено здійснення коригування шляхом зменшення фінансового результату до оподаткування, то в цьому разі відбувається:
збільшення від`ємного значення фінансового результату до оподаткування (збитку);
зменшення позитивного значення фінансового результату до оподаткування (прибутку).
Для платників податку, у яких річний дохід від будь-якої діяльності (за вирахуванням непрямих податків), визначений за правилами бухгалтерського обліку за останній річний звітний (податковий) період не перевищує двадцяти мільйонів гривень, об`єкт оподаткування може визначатися без коригування фінансового результату до оподаткування на усі різниці (крім від`ємного значення об`єкта оподаткування минулих податкових (звітних) років), визначені відповідно до положень цього розділу. Платник податку, у якого річний дохід (за вирахуванням непрямих податків), визначений за правилами бухгалтерського обліку за останній річний звітний (податковий) період не перевищує двадцяти мільйонів гривень, має право прийняти рішення про незастосування коригувань фінансового результату до оподаткування на усі різниці (крім від`ємного значення об`єкта оподаткування минулих податкових (звітних) років), визначені відповідно до положень цього розділу, не більше одного разу протягом безперервної сукупності років в кожному з яких виконується цей критерій щодо розміру доходу. Про прийняте рішення платник податку зазначає у податковій звітності з цього податку, що подається за перший рік в такій безперервній сукупності років. В подальші роки такої сукупності коригування фінансового результату також не застосовуються (крім від`ємного значення об`єкта оподаткування минулих податкових (звітних) років).
Якщо у платника, який прийняв рішення про незастосування коригувань фінансового результату до оподаткування на усі різниці (крім від`ємного значення об`єкта оподаткування минулих податкових (звітних) років), визначені відповідно до положень цього розділу, в будь-якому наступному році річний дохід (за вирахуванням непрямих податків), визначений за правилами бухгалтерського обліку за останній річний звітний (податковий) період перевищує двадцять мільйонів гривень, такий платник визначає об`єкт оподаткування починаючи з такого року шляхом коригування фінансового результату до оподаткування на усі різниці, визначені відповідно до положень цього розділу.
Для цілей цього підпункту до річного доходу від будь-якої діяльності, визначеного за правилами бухгалтерського обліку, включається дохід (виручка) від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг), інші операційні доходи, фінансові доходи та інші доходи.
Як визначено підп.14.1.36 п.14.1 ст.14 ПК України, господарська діяльність - це діяльність особи, що пов`язана з виробництвом (виготовленням) та/або реалізацією товарів, виконанням робіт, наданням послуг, спрямована на отримання доходу і проводиться такою особою самостійно та/або через свої відокремлені підрозділи, а також через будь-яку іншу особу, що діє на користь першої особи, зокрема за договорами комісії, доручення та агентськими договорами.
Вимоги до підтвердження даних, визначених у податковій звітності, визначені нормами ст.44 ПК України у редакції станом на дату її формування.
Так, для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.
Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.
У випадках, передбачених статтею 216 Цивільного кодексу України, платники податків мають право вносити відповідні зміни до податкової звітності у порядку, визначеному статтею 50 цього Кодексу.
Для обрахунку об`єкта оподаткування платник податку на прибуток використовує дані бухгалтерського обліку та фінансової звітності щодо доходів, витрат та фінансового результату до оподаткування.
Платники податків зобов`язані забезпечити зберігання документів, визначених пунктом 44.1 цієї статті, а також документів, пов`язаних із виконанням вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом не менш як 1095 днів (2555 днів - для документів та інформації, необхідної для здійснення податкового контролю за трансфертним ціноутворенням відповідно до статті 39 цього Кодексу) з дня подання податкової звітності, для складення якої використовуються зазначені документи, а в разі її неподання - з передбаченого цим Кодексом граничного терміну подання такої звітності.
Якщо документи, визначені у пункті 44.1 цієї статті, пов`язані з предметом перевірки, проведенням процедури адміністративного оскарження прийнятого за її результатами ППР або судового розгляду, такі документи повинні зберігатися до закінчення перевірки та передбаченого законом строку оскарження прийнятих за її результатами рішень та/або вирішення справи судом, але не менше строків, передбачених пунктом 44.3 цієї статті.
У разі втрати, пошкодження або дострокового знищення документів, зазначених в пунктах 44.1 і 44.3 цієї статті, платник податків зобов`язаний у п`ятиденний строк з дня такої події письмово повідомити контролюючий орган за місцем обліку в порядку, встановленому цим Кодексом для подання податкової звітності, та контролюючий орган, яким було здійснено митне оформлення відповідної митної декларації.
Платник податків зобов`язаний відновити втрачені документи протягом 90 календарних днів з дня, що настає за днем надходження повідомлення до контролюючого органу.
У разі неможливості проведення перевірки платника податків у випадках, передбачених цим підпунктом, терміни проведення таких перевірок переносяться до дати відновлення та надання документів до перевірки в межах визначених цим підпунктом строків.
У разі якщо до закінчення перевірки або у терміни, визначені в абзаці другому пункту 44.7 цієї статті платник податків не надає посадовим особам контролюючого органу, які проводять перевірку, документи (незалежно від причин такого ненадання, крім випадків виїмки документів або іншого вилучення правоохоронними органами), що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складення такої звітності.
Якщо платник податків після закінчення перевірки та до прийняття рішення контролюючим органом за результатами такої перевірки надає документи, що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, не надані під час перевірки (у випадках, передбачених абзацами другим і четвертим пункту 44.7 цієї статті), такі документи повинні бути враховані контролюючим органом під час розгляду ним питання про прийняття рішення.
Протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта перевірки, платник податків має право подати контролюючому органу, що проводив перевірку, заперечення та/або додаткові документи, які підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності.
У разі якщо під час проведення перевірки платник податків надає документи менше ніж за три дні до дня її завершення або коли надіслані у передбаченому абзацом першим цього пункту порядку документи надійшли до контролюючого органу менше ніж за три дні до дня завершення перевірки, проведення перевірки продовжується на строк, визначений статтею 82 цього Кодексу.
У разі якщо надіслані у передбаченому абзацом першим цього пункту порядку документи надійшли до контролюючого органу після завершення перевірки або у разі надання таких документів відповідно до абзацу другого цього пункту, контролюючий орган має право не приймати рішення за результатами проведеної перевірки та призначити позапланову документальну перевірку такого платника податків.
Тобто, податкова звітність платника податку має формуватися на підставі наявних у нього документів належного бухгалтерського обліку. Ці документи мають надаватися контролюючим органам під час податкової перевірки у визначені строки. За умови їх ненадання презюмується, що вони відсутні. Випадки втрати мають бути підтверджені доказами з наступним їх відновленням.
Згідно зі ст. 9 Закону України 16 липня 1999 року № 996-XIV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.
Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити, якщо інше не передбачено окремими законодавчими актами України:
назву документа (форми);
дату складання;
назву підприємства, від імені якого складено документ;
зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції;
посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення;
особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.
Первинні документи, складені в електронній формі, застосовуються у бухгалтерському обліку за умови дотримання вимог законодавства про електронні документи та електронний документообіг.
Неістотні недоліки в документах, що містять відомості про господарську операцію, не є підставою для невизнання господарської операції, за умови, що такі недоліки не перешкоджають можливості ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції, та містять відомості про дату складання документа, назву підприємства, від імені якого складено документ, зміст та обсяг господарської операції тощо.
Господарські операції повинні бути відображені в облікових регістрах у тому звітному періоді, в якому вони були здійснені.
У разі складання та зберігання первинних документів і регістрів бухгалтерського обліку з використанням електронних засобів оброблення інформації підприємство зобов`язане за свій рахунок виготовити їх копії на паперових носіях на вимогу інших учасників господарських операцій, а також правоохоронних органів та відповідних органів у межах їх повноважень, передбачених законами.
Підприємство вживає всіх необхідних заходів для запобігання несанкціонованому та непомітному виправленню записів у первинних документах і регістрах бухгалтерського обліку та забезпечує їх належне зберігання протягом встановленого строку.
Відповідальність за несвоєчасне складання первинних документів і регістрів бухгалтерського обліку та недостовірність відображених у них даних несуть особи, які склали та підписали ці документи.
Тобто, платник зобов`язаний формувати податкову звітність виключно на підставі належно оформлених первинних бухгалтерських документах, якими посвідчені реальні господарські операції. Неістотні недоліки оформлення їх дійсність не спростовують.
У вказаному контексті суд урахував, що істотним недоліком первинного бухгалтерського документа є відсутність детальних відомостей про учасників, які брали участь у правочині, відсутність змісту господарської операції та її дат. Для цього важливе значення мають договірні умови, відповідно до яких вчиняється відповідний правочин.
Відповідно до підп.1.31 п.1, підп.2.1 п.2 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 24.05.1995 № 88, (далі - Положення №88) господарські операції відображаються у бухгалтерському обліку методом їх суцільного і безперервного документування. Записи в регістрах бухгалтерського обліку провадяться на підставі первинних документів, створених відповідно до вимог цього Положення. Підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. При реалізації товарів за готівку допускається складання первинного документа не рідше одного разу на день на підставі даних касових апаратів, чеків тощо. Для контролю та впорядкування обробки інформації на основі первинних документів можуть складатися зведені документи (далі первинні документи).
Первинні документи відповідно до підп.2.3 п.2 Положення №88 повинні мати такі обов`язкові реквізити: найменування підприємства, установи, від імені яких складений документ, назва документа (форми), дата складання, зміст та обсяг господарської операції, одиниця виміру господарської операції (у грошовому та за можливості у натуральних вимірниках), посади і прізвища (крім первинних документів, вимоги до яких встановлюються Національним банком України) осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення, особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.
Залежно від характеру операції та технології обробки даних до первинних документів можуть бути включені додаткові реквізити: печатка, ідентифікаційний код підприємства, установи з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, номер документа, підстава для здійснення операцій, дані про документ, що засвідчує особу-одержувача тощо.
Неістотні недоліки в документах, що містять відомості про господарську операцію, не є підставою для невизнання господарської операції, за умови, що такі недоліки не перешкоджають можливості ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції, та містять відомості про дату складання документа, назву підприємства, від імені якого складено документ, зміст та обсяг господарської операції тощо.
Згідно з підп.2.4 п.2 Положення №88 документ має бути підписаний особисто, а підпис може бути скріплений печаткою. Електронний підпис накладається відповідно до законодавства про електронні документи та електронний документообіг. Використання при оформленні первинних документів факсимільного відтворення підпису допускається у порядку, встановленому законом, іншими актами цивільного законодавства.
Повноваження на здійснення господарської операції особи, яка в інтересах юридичної особи або фізичної особи - підприємця одержує основні засоби, запаси, нематеріальні активи, грошові документи, цінні папери та інші товарно-матеріальні цінності згідно з договором, підтверджуються відповідно до законодавства. Такі повноваження можуть бути підтверджені, зокрема, письмовим договором, довіреністю, актом органу юридичної особи тощо.
Господарські операції, наведені у внутрішньому первинному документі (акті), відповідно до абзацу третього підп.2.5 п.2 Положення №88 оцінюються в порядку, визначеному національними положеннями (стандартами) бухгалтерського обліку або міжнародними стандартами фінансової звітності.
Згідно з підп.2.14-2.15 п.2 Положення №88 первинні документи підлягають обов`язковій перевірці (в межах компетенції) працівниками, які ведуть бухгалтерський облік, за формою і змістом, тобто перевіряється наявність у документі обов`язкових реквізитів та відповідність господарської операції чинному законодавству у сфері бухгалтерського обліку, логічна ув`язка окремих показників. У разі виявлення невідповідності первинного документа вимогам законодавства у сфері бухгалтерського обліку такі документи з письмовим обґрунтуванням передаються керівнику підприємства, установи. До окремого письмового рішення керівника такі документи не приймаються до виконання.
Зберігання первинних документів та регістрів бухгалтерського обліку, що пройшли обробку і були підставою для складання звітності, а також бухгалтерської та іншої звітності, оформлення і передачу їх до архіву згідно з підп.6.7 п.6 Положення №88 забезпечує головний бухгалтер підприємства, установи або особа, яка забезпечує ведення бухгалтерського обліку підприємства.
У разі пропажі або знищення первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку і звітності керівник підприємства, установи відповідно до підп.6.10. п.6 Положення №88 письмово повідомляє про це правоохоронні органи та наказом призначає комісію для встановлення переліку відсутніх документів та розслідування причин їх пропажі або знищення. Для участі в роботі комісії запрошуються представники слідчих органів, охорони і державного пожежного нагляду. Результати роботи комісії оформляються актом, який затверджується керівником підприємства, установи. Копія акта надсилається органу, в сфері управління якого перебуває підприємство, установа, а також територіальним органам центрального органу виконавчої влади, який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, та центрального органу виконавчої влади, який реалізує державну митну політику, державну політику у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань митної справи, - підприємствами та місцевому фінансовому органу - установами, в 10-денний строк.
Отже, відсутність документів для підтвердження формування показників податкової звітності означає безпідставність декларування відповідних податків і зборів. Для висновків про реальність господарських операцій наявності договору, первинних документів (ВН) та перерахування коштів не завжди достатньо із-за специфіки визначених видів правочинів.
Інформація про доходи, витрати, прибутки і збитки, інший сукупний дохід та сукупний дохід підприємства за звітний період згідно з п.8 розділу ІІ Національного положення (стандарту) бухгалтерського обліку 1 Загальні вимоги до фінансової звітності, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 07.02.2013 № 73, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 лютого 2013 року за №336/22868, розкривається у звіті про фінансові результати. Методичні рекомендації щодо заповнення форм фінансової звітності затверджені наказом Міністерства фінансів України від 28.03.2013 № 433 (далі - Методичні рекомендації).
Відповідно до п.3.2 розділу ІІІ Методичних рекомендацій у звіті про фінансові результати наводяться доходи і витрати, які відповідають критеріям, визначеним в національних положеннях (стандартах) бухгалтерського обліку.
Згідно з п.3.10 розділу ІІІ Методичних рекомендацій у статті "Інші операційні доходи" відображаються суми інших доходів від операційної діяльності підприємства, крім чистого доходу від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг): дохід від операційної оренди активів; дохід від операційних курсових різниць; відшкодування раніше списаних активів; дохід від роялті, відсотків, отриманих на залишки коштів на поточних рахунках в банках, дохід від реалізації оборотних активів (крім фінансових інвестицій), необоротних активів, утримуваних для продажу, та групи вибуття, дохід від списання кредиторської заборгованості, одержані штрафи, пені, неустойки тощо. До цієї статті можуть наводитись додаткові статті: "Дохід від зміни вартості активів, які оцінюються за справедливою вартістю", в якій відображається дохід від зміни вартості всіх активів (фінансових інструментів, інвестиційної нерухомості, біологічних активів та інших), які оцінюються за справедливою вартістю. Підприємства, основною діяльністю яких є торгівля цінними паперами, у цій статті відображають дохід від зміни вартості фінансових інструментів, які оцінюються за справедливою вартістю. "Дохід від первісного визнання біологічних активів і сільськогосподарської продукції", в якій відображається дохід від первісного визнання біологічних активів і сільськогосподарської продукції, одержаних унаслідок сільськогосподарської діяльності. До розрахунків приймається загальна сума інших операційних доходів.
У п.3.12 розділу ІІІ Методичних рекомендацій вказано, що в статті "Витрати на збут" відображаються витрати підприємства, пов`язані з реалізацією продукції (товарів), - витрати на утримання підрозділів, що займаються збутом продукції (товарів), рекламу, доставку продукції споживачам тощо.
Визнання витрат урегульоване нормами пунктів 5-9 Положення №318. Зокрема, витрати відображаються в бухгалтерському обліку одночасно зі зменшенням активів або збільшенням зобов`язань.
Витратами звітного періоду визнаються або зменшення активів, або збільшення зобов`язань, що призводить до зменшення власного капіталу підприємства (за винятком зменшення капіталу внаслідок його вилучення або розподілу власниками), за умови, що ці витрати можуть бути достовірно оцінені.
Витрати визнаються витратами певного періоду одночасно з визнанням доходу, для отримання якого вони здійснені.
Витрати, які неможливо прямо пов`язати з доходом певного періоду, відображаються у складі витрат того звітного періоду, в якому вони були здійснені.
Якщо актив забезпечує одержання економічних вигод протягом кількох звітних періодів, то витрати визнаються шляхом систематичного розподілу його вартості (наприклад, у вигляді амортизації) між відповідними звітними періодами.
Не визнаються витратами й не включаються до звіту про фінансові результати:
платежі за договорами комісії, агентськими угодами та іншими аналогічними договорами на користь комітента, принципала тощо;
попередня (авансова) оплата запасів, робіт, послуг;
погашення одержаних позик;
інші зменшення активів або збільшення зобов`язань, що не відповідають ознакам, наведеним у пункті 6 цього Національного положення (стандарту);
витрати, які відображаються зменшенням власного капіталу відповідно до Національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку;
балансова вартість валюти.
Відповідно до п.17 Положення №318 витрати, пов`язані з операційною діяльністю, які не включаються до собівартості реалізованої продукції (товарів, робіт, послуг), поділяються на адміністративні витрати, витрати на збут та інші операційні витрати.
До адміністративних витрат згідно з п.18 Положення №318 відносяться такі загальногосподарські витрати, спрямовані на обслуговування та управління підприємством:
загальні корпоративні витрати (організаційні витрати, витрати на проведення річних зборів, представницькі витрати тощо);
витрати на службові відрядження і утримання апарату управління підприємством та іншого загальногосподарського персоналу;
витрати на утримання основних засобів, інших матеріальних необоротних активів загальногосподарського використання (операційна оренда, страхування майна, амортизація, ремонт, опалення, освітлення, водопостачання, водовідведення, охорона);
винагороди за професійні послуги (юридичні, аудиторські, з оцінки майна тощо);
витрати на зв`язок (поштові, телеграфні, телефонні, телекс, факс тощо);
амортизація нематеріальних активів загальногосподарського використання;
витрати на врегулювання спорів у судових органах;
податки, збори та інші передбачені законодавством обов`язкові платежі (крім податків, зборів та обов`язкових платежів, що включаються до виробничої собівартості продукції, робіт, послуг);
плата за розрахунково-касове обслуговування та інші послуги банків, а також витрати, пов`язані з купівлею-продажем валюти;
інші витрати загальногосподарського призначення.
Згідно з п.9 НП(С)БО «Витрати» не визнаються витратами й не включаються до звіту про фінансові результати:
платежі за договорами комісії, агентськими угодами та іншими аналогічними договорами на користь комітента, принципала тощо;
попередня (авансова) оплата запасів, робіт, послуг;
погашення одержаних позик;
інші зменшення активів або збільшення зобов`язань, що не відповідають ознакам, наведеним у пункті 6 цього Національного положення (стандарту);
витрати, які відображаються зменшенням власного капіталу відповідно до Національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку;
балансова вартість валюти.
Методологічні засади формування в бухгалтерському обліку інформації про доходи підприємства та її розкриття у фінансовій звітності визначає Національне положення (стандарт) бухгалтерського обліку 15 "Дохід", затверджене наказом Міністерства фінансів України 29.11.99 №290 (далі Стандарт №15). Зокрема, відповідно до п.7 - визнані доходи класифікуються в бухгалтерському обліку за такими групами:
дохід (виручка) від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг);
чистий дохід від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг);
інші операційні доходи;
фінансові доходи;
інші доходи.
Дохід (виручка) від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) - загальний дохід (виручка) від реалізації продукції, товарів, робіт або послуг без вирахування наданих знижок, повернення раніше проданих товарів та непрямих податків і зборів (податку на додану вартість, акцизного збору тощо).
Чистий дохід від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) визначається шляхом вирахування з доходу від реалізації продукції, товарів, робіт, послуг наданих знижок, вартості повернутих раніше проданих товарів, доходів, що за договорами належать комітентам (принципалам тощо), та податків і зборів.
До складу інших операційних доходів включаються суми інших доходів від операційної діяльності підприємства, крім чистого доходу від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг), зокрема: дохід від операційної оренди активів; дохід від операційних курсових різниць; відшкодування раніше списаних активів; дохід від роялті, відсотків, отриманих на залишки коштів на поточних рахунках в банках, дохід від реалізації оборотних активів (крім фінансових інвестицій), необоротних активів, утримуваних для продажу, та групи вибуття тощо.
До складу фінансових доходів включаються дивіденди, відсотки та інші доходи, отримані від фінансових інвестицій (крім доходів, які обліковуються за методом участі в капіталі).
До складу інших доходів, зокрема, включаються дохід від реалізації фінансових інвестицій; дохід від неопераційних курсових різниць та інші доходи, які виникають у процесі господарської діяльності, але не пов`язані з операційною діяльністю підприємства.
Відповідно до п.10 Стандарту №15 дохід, пов`язаний з наданням послуг, визнається, виходячи зі ступеня завершеності операції з надання послуг на дату балансу, якщо може бути достовірно оцінений результат цієї операції.
Результат операції з надання послуг може бути достовірно оцінений за наявності всіх наведених нижче умов:
можливості достовірної оцінки доходу;
імовірності надходження економічних вигод від надання послуг;
можливості достовірної оцінки ступеня завершеності надання послуг на дату балансу;
можливості достовірної оцінки витрат, здійснених для надання послуг та необхідних для їх завершення.
Оцінка ступеня завершеності операції з надання послуг згідно з п.11 Стандарту №15 проводиться:
вивченням виконаної роботи;
визначенням питомої ваги обсягу послуг, наданих на певну дату, у загальному обсязі послуг, які мають бути надані;
визначенням питомої ваги витрат, яких зазнає підприємство у зв`язку із наданням послуг, у загальній очікуваній сумі таких витрат. Сума витрат, здійснених на певну дату, включає тільки ті витрати, які відображають обсяг наданих послуг на цю саму дату.
Якщо послуги полягають у виконанні невизначеної кількості дій (операцій) за визначений період часу, то дохід згідно з п.12 Стандарту №15 визначається шляхом рівномірного його нарахування за цей період (крім випадків, коли інший метод краще визначає ступінь завершеності надання послуг).
Якщо дохід (виручка) від надання послуг не може бути достовірно визначений, то він відповідно до п.13 Стандарту №15 відображається в бухгалтерському обліку в розмірі визначених витрат, що підлягають відшкодуванню.
То ж відсутність доказів достовірності виконання визначеного обсягу та виду послуг від визначених суб`єктів господарювання обґрунтовано враховано відповідачем для висновків про неможливість фактичного виконання правочинів.
Відповідно до п.5 Національного положення (стандарт) бухгалтерського обліку 11 "Зобов`язання", затвердженого наказом Міністерства фінансів України 31.01.2000 №20, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 11 лютого 2000 року за №85/4306 (далі Стандарт №11), зобов`язання визнається, якщо його оцінка може бути достовірно визначена та існує ймовірність зменшення економічних вигод у майбутньому внаслідок його погашення. Якщо на дату балансу раніше визнане зобов`язання не підлягає погашенню, то його сума включається до складу доходу звітного періоду.
Суд урахував, що відповідно до п.5 П(С)БО 11 «Зобов`язання» визнається, якщо його оцінка може бути достовірно визначена та існує ймовірність зменшення економічних вигод у майбутньому внаслідок його погашення. Якщо на дату балансу раніше визнане зобов`язання не підлягає погашенню, то його сума включається до складу доходу звітного періоду. Відповідно до облікової політики підприємство для здійснення господарської діяльності використовує Національні положення 9стандарти) бухгалтерського обліку.
Положенням (стандарти) бухгалтерського обліку (далі П(С)БО) 13 «Фінансові інструменти» визначено, що фінансовий інструмент контракт, який одночасно приводить до виникнення (збільшення) фінансового активу а одного підприємства і фінансового зобов`язання або інструмента власного капіталу в іншого.
Згідно п.29 П(С)БО 13, фінансові інструменти первісно оцінюють та відображають за їх фактичною собівартістю, яка складається із справедливої вартості активів, зобов`язань або інструментів власного капіталу, наданих або отриманих в обмін на відповідний фінансовий інструмент, і витрат, які безпосередньо пов`язані з придбанням або вибуттям фінансового інструмента (комісійні, обов`язкові збори та платежі при передачі цінних паперів тощо).
Фінансове зобов`язання - контрактне зобов`язання:
а) передати грошові кошти або інший фінансовий актив іншому підприємству;
б) обмінятися фінансовими інструментами з іншим підприємством на потенційно невигідних умовах.
Пунктом 30 ПСБО 13 «Фінансові інструменти» передбачено, що на кожну наступну після визнання дату балансу фінансові активи оцінюються за їх справедливою вартістю, крім: дебіторської заборгованості, що не призначена для перепродажу, фінансових інвестицій, що утримуються підприємством до їх погашення, фінансових активів, справедливу вартість яких неможливо достовірно визначити, фінансових інвестицій та інших фінансових активів, щодо яких не застосовується оцінка за справедливою вартістю. На кожну наступну після визнання дату балансу фінансові зобов`язання оцінюються за амортизованою собівартістю, крім фінансових зобов`язань, призначених для перепродажу, і зобов`язань за похідними фінансовими інструментами.
Балансова вартість фінансових активів, щодо яких не застосовується оцінка за справедливою вартістю, переглядається щодо можливого зменшення корисності на кожну дату балансу на основі аналізу очікуваних грошових потоків.
Сума втрат від зменшення корисності фінансового активу визначається як різниця між його балансовою вартістю та теперішньою вартістю очікуваних грошових потоків, дисконтованих за поточною ринковою ставкою відсотка на подібний фінансовий актив, з визнанням цієї різниці іншими витратами звітного періоду.
Положенням (стандарти) бухгалтерського обліку (далі П(С)БО) 12 «Фінансові інвестиції» надано визначення:
амортизована собівартість фінансової інвестиції - собівартість фінансової інвестиції з рахуванням часткового її списання внаслідок зменшення корисності, яка збільшена (зменшена) на суму накопиченої амортизації дисконту (премії);
ефективна ставка відсотка - ставка відсотка, що визначається діленням суми річного відсотка та дисконту (або різниці річного відсотка та премії) на середню величину собівартості інвестиції (або зобов`язання) та вартості її погашення;
метод ефективної ставки відсотка метод нарахування амортизації дисконту або премії, за яким сума амортизації визначається як різниця між доходом за фіксованою ставкою відсотка і добутком ефективної ставки та амортизованої вартості на початок періоду, за який нараховується відсоток.
Фінансові інвестиції первісно оцінюються та відображаються у бухгалтерському обліку за собівартістю. Вони (крім інвестицій, що утримуються підприємством до їх погашення або обліковуються за методом участі в капіталі) на дату балансу відображаються за справедливою вартістю. Сума збільшення або зменшення балансової вартості фінансових інвестицій на дату балансу (крім інвестицій, що обліковуються за методом участі в капіталі) відображається у складі інших доходів або інших витрат відповідно.
Фінансові інвестиції, що утримуються підприємством до їх погашення, відображаються на дату балансу за амортизованою собівартістю фінансових інвестицій. Різниця між собівартістю та вартістю погашення фінансових інвестицій (дисконт або премія при придбанні) амортизується інвестором протягом періоду з дати придбання до дати їх погашення за методом ефективної ставки відсотка.
Положенням (стандарти) бухгалтерського обліку (далі - П(С)БО) 28 «Зменшення корисності активів» визначено, що теперішня вартість майбутніх чистих грошових надходжень від активу визначається застосуванням відповідної ставки дисконту до майбутніх грошових потоків від безперервного використання активу та ного продажу (списання) наприкінці строку корисного використання (експлуатації). Майбутні грошові потоки від активу визначаються, виходячи і фінансових планів підприємства на період не більше п`яти років. Якщо в підприємства є досвід визначення суми очікуваного відшкодування активу і наявні розрахунки, що свідчать про достовірність оцінки майбутніх грошових потоків, то така оцінка може визначатися на підставі фінансових планів підприємства, які охоплюють період більше п`яти років.
Ставка дисконту базується на ринковій ставці відсотка (до вирахування податку), що використовується в операціях з аналогічними активами. За відсутності ринкової ставки відсотка ставка дисконту базується на ставці відсотка на можливі позики підприємства або розраховується за методом середньозваженої вартості капіталу підприємства. При визначенні ставки дисконту враховуються ризики, крім ризиків, що були враховані при визначенні майбутніх грошових потоків.
Отже, на дату виникнення кредиторської заборгованості боржник (позивач у справі) має визначити справедливу вартість свого зобов`язання. Сума дисконту (різниця між майбутньою та теперішньою вартістю зобов`язання) включається до доходу в момент отримання позики і до витрат - в процесі амортизації такого дисконту протягом строку користування позикою.
Сума амортизації дисконту або премії нараховується одночасно з нарахуванням відсотка (доходу від фінансових інвестицій), що підлягає, отриманню, та відображаєшся у складі інших фінансових доходів або інших фінансових витрат з одночасним збільшенням або зменшенням балансової вартості фінансових інвестицій відповідно.
Операція дисконтування зводиться до формули:
PV = FV / (1+і) n, де
FV майбутня вартість;
PV теперішня вартість;
і ставка дисконтування (середня річна облікова ставка рефінансування НБУ);
n строк (число періодів).
Відповідно до ч.2 ст.138 ПК України витрати, які враховуються для визначення об`єкта оподаткування, визнаються на підставі первинних документів, що підтверджують здійснення платником податку витрат, обов`язковість ведення і зберігання яких передбачено правилами ведення бухгалтерського обліку, та інших документів, встановлених розділом II цього Кодексу.
Пунктом 9 ч.1 ст.139 ПК України встановлено, що не включаються до складу витрат витрати, не підтверджені відповідними розрахунковими, платіжними та іншими первинними документами, обов`язковість ведення і зберігання яких передбачена правилами ведення бухгалтерського обліку та нарахування податку.
Відповідно до підп. «г`п.3 ч.10 ст.138 ПК України при обчисленні об`єкта оподаткування враховуються витрати на збут, які включають витрати, пов`язані з реалізацією товарів, виконанням робіт, наданням послуг, а саме витрати на рекламу та дослідження ринку (маркетинг), на передпродажну підготовку товарів.
Не надавши доказів надання вказаних послуг, не довів правомірність віднесення на витрати підприємства маркетингових послуг і послуг з підбору персоналу, не спростовані висновки акту перевірки податкового органу.
Отже, вартість безтоварних операцій не може формувати витрати платника для цілей оподаткування, у т.ч. податком на прибуток.
Оскільки такі правочини враховані позивачем для формування податкової звітності з ПДВ, суд також урахував.
Згідно з п.200.1. ст.200 ПК України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.
Для цілей оподаткування ПДВ відповідно до приписів ст.180 ПК України платником податку є:
1) будь-яка особа, яка провадить або планує провадити господарську діяльність і реєструється за своїм добровільним рішенням як платник податку у порядку, визначеному статтею 183 цього розділу;
2) будь-яка особа, яка зареєстрована або підлягає реєстрації як платник податку;
3) будь-яка особа, яка ввозить товари на митну територію України в обсягах, які підлягають оподаткуванню, та на яку покладається відповідальність за сплату податків у разі переміщення товарів через митний кордон України відповідно до Митного кодексу України, а також:
особа, на яку покладається дотримання вимог митних режимів, які передбачають повне або часткове умовне звільнення від оподаткування, у разі порушення таких митних режимів, встановлених митним законодавством;
особа, яка використовує, у тому числі при ввезенні товарів на митну територію України, податкову пільгу не за цільовим призначенням та/або всупереч умовам чи цілям її надання згідно із цим Кодексом, а також будь-які інші особи, що використовують податкову пільгу, яку для них не призначено. Норми цього пункту не застосовуються до операцій з ввезення на митну територію України фізичними особами (громадянами) чи суб`єктами підприємницької діяльності, які не є платниками податку, культурних цінностей, зазначених у пункті 197.7 статті 197 цього Кодексу;
4) особа, яка веде облік результатів діяльності за договором про спільну діяльність без утворення юридичної особи;
5) особа - управитель майна, яка веде окремий податковий облік з податку на додану вартість щодо господарських операцій, пов`язаних з використанням майна, що отримане в управління за договорами управління майном. Для цілей оподаткування господарські відносини між управителем майна з власної господарської діяльності та його діяльності з управління майном прирівнюються до відносин на основі окремих цивільно-правових договорів. Норми цього підпункту не поширюються на управителів майна, які здійснюють управління активами інститутів спільного інвестування, фондів банківського управління, фондів фінансування будівництва та фондів операцій з нерухомістю, створених відповідно до закону;
6) особа, яка проводить операції з постачання конфіскованого майна, знахідок, скарбів, майна, визнаного безхазяйним, майна, за яким не звернувся власник до кінця строку зберігання, та майна, що за правом успадкування чи на інших законних підставах переходить у власність держави (у тому числі майна, визначеного у статті 243 Митного кодексу України), незалежно від того, чи досягає вона загальної суми від здійснення операцій із постачання товарів/послуг, визначеної пунктом 181.1 статті 181 цього Кодексу, а також незалежно від того, який режим оподаткування використовує така особа згідно із законодавством;
7) особа, яка уповноважена вносити податок з об`єктів оподаткування, що виникають внаслідок поставки послуг підприємствами залізничного транспорту з їх основної діяльності, що перебувають у підпорядкуванні платника податку в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України;
8) особа - інвестор (оператор), який веде окремий податковий облік, пов`язаний з виконанням угоди про розподіл продукції;
9) особа, визначена у підпункті "д" підпункту 14.1.139 пункту 14.1 статті 14 цього Кодексу.
Особою, відповідальною за нарахування та сплату податку до бюджету у разі постачання послуг нерезидентами, у тому числі їх постійними представництвами, не зареєстрованими як платники податку, якщо місце постачання послуг розташоване на митній території України, є отримувач послуг, крім випадків, встановлених статтею 208-1 цього Кодексу.
Відповідно до ст.188 ПК України база оподаткування ПДВ операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (крім акцизного податку, який нараховується відповідно до підпунктів 213.1.9 і 213.1.14 пункту 213.1 статті 213 цього Кодексу, збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, що справляється з вартості послуг стільникового рухомого зв`язку, податку на додану вартість та акцизного податку на спирт етиловий, що використовується виробниками - суб`єктами господарювання для виробництва лікарських засобів, у тому числі компонентів крові і вироблених з них препаратів (крім лікарських засобів у вигляді бальзамів та еліксирів).
При цьому база оподаткування операцій з постачання товарів/послуг не може бути нижче ціни придбання таких товарів/послуг, база оподаткування операцій з постачання самостійно виготовлених товарів/послуг не може бути нижче звичайних цін, а база оподаткування операцій з постачання необоротних активів не може бути нижче балансової (залишкової) вартості за даними бухгалтерського обліку, що склалася станом на початок звітного (податкового) періоду, протягом якого здійснюються такі операції (у разі відсутності обліку необоротних активів - виходячи із звичайної ціни), за винятком:
товарів (послуг), ціни на які підлягають державному регулюванню;
газу, який постачається для потреб населення;
електричної енергії, ціна на яку склалася на ринку електричної енергії.
До складу договірної (контрактної) вартості включаються будь-які суми коштів, вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо покупцем або через будь-яку третю особу у зв`язку з компенсацією вартості товарів/послуг. До складу договірної (контрактної) вартості не включаються суми неустойки (штрафів та/або пені), три проценти річних від простроченої суми та інфляційні витрати, відшкодування шкоди, у тому числі відшкодування упущеної вигоди за рішеннями міжнародних комерційних та інвестиційних арбітражів або іноземних судів, що отримані платником податку внаслідок невиконання або неналежного виконання договірних зобов`язань.
До бази оподаткування включаються вартість товарів/послуг, які постачаються (за виключенням суми компенсації на покриття різниці між фактичними витратами та регульованими цінами (тарифами) у вигляді виробничої дотації з бюджету та/або суми відшкодування орендодавцю - бюджетній установі витрат на утримання наданого в оренду нерухомого майна, на комунальні послуги та на енергоносії), та вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо отримувачем товарів/послуг, поставлених таким платником податку.
У випадках, передбачених статтею 189 цього Кодексу, база оподаткування визначається з урахуванням положень статті 189 цього Кодексу.
Згідно з підп. 14.1.181 п.14.1 ст.14 ПК України податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.
На підставі п. 198.1 ст. 198 ПК України право на віднесення сум податку до податкового кредиту виникає у разі здійснення операцій з:
а) придбання або виготовлення товарів та послуг;
б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності);
в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України;
г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу;
г) ввезення товарів та/або необоротних активів на митну територію України.
Згідно п. 198.2 ст. 198 Податкового кодексу датою виникнення права платника податку на віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше:
дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарі в/послуг;
дата отримання платником податку товарів/послуг.
Відповідно до п. 198.3 ст.198 ПК України податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається з сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з:
придбанням або виготовленням товарів (у тому числі при їх імпорті) та послуг;
придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи), у тому числі при їх імпорті.
Пунктом. 198.6 ст.198 ПК України встановлено, що не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені податковими накладними (або підтверджені податковими накладними, оформленими з порушенням вимог ст.201 цього Кодексу) чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими п.201.11 ст.201 цього Кодексу. У разі коли на момент перевірки платника податку органом державної податкової служби суми податку, які попередньо віднесені до податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними цим пунктом документами, платник податку несе відповідальність відповідно до закону.
Отже, ПН виписана на безтоварні операції не надає права на отримання податкового кредиту та, відповідно, підстав для обчислення податкового зобов`язання з ПДВ.
Згідно з п. 123.1 ст.123 ПК України вчинення платником податків діянь, що зумовили визначення контролюючим органом суми податкового зобов`язання та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, зменшення суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків на підставах, визначених підпунктами 54.3.1, 54.3.2 (крім випадків зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларованої до повернення з бюджету у зв`язку із використанням права на податкову знижку), 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, тягне за собою накладення на платника податків штрафу в розмірі 10 відсотків суми визначеного податкового зобов`язання та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, завищеної суми бюджетного відшкодування.
Відповідно до п.123.2 вказаної статті - діяння, передбачені пунктом 123.1 (крім діянь, передбачених пунктом 123.2-1) цієї статті, вчинені умисно, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 25 відсотків від суми визначеного податкового зобов`язання та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, завищеної суми бюджетного відшкодування.
Спірні ППР в частині донарахованого штрафу відповідає вказаним розмірам санкцій за відповідні види податкових порушень.
Транзитний рух коштів на рахунках контрагентів не є достатнім доказом фактичного надання послуг та в сукупності зі вказаними вище фактами доводить мету штучного формування показників податкової звітності, отримання податкової вигоди. Обґрунтованість висновків про безтоварність операцій та, як наслідок, про безпідставність взяття за їх рахунок податкового кредиту, формування витрат підтверджується сукупністю вказаних вище обставин і фактів. То ж донарахування відповідачем основних зобов`язань з податку на прибуток та ПДВ, а також застосовані санкції за умисел у вчинені вказаних податкових порушень відповідають вказаним вимогам закону.
Отже, вказані ППР правомірні та підстави для їх скасування відсутні.
Щодо порушень, пов`язаних з вписуванням та реєстрацією ПН/РК в ЄРПН, за які ППР №17806/23-00-07-02-01 донараховано штраф ПДВ 50% - 158073,00грн за відсутність реєстрації ПН від 30.06.2022 на суму ПДВ 311503,00грн та 30.11.2022 на суму ПДВ 4643,00грн, задекларованих позивачем щодо неплатників ПДВ та ППР №17808/23-00-07-02-01 про донарахування штрафу з ПДВ в сумі 583,17грн за порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН ПН і РК (застосовані штрафи 2%, 5% та 10%) суд урахував таке.
Вказані в розрахунку до зазначених ППР ПН з відповідними реквізитами на зазначені суми ПДВ для вказаних суб`єктів господарювання задекларовані позивачем у звітності з ПДВ, як зазначено в Акті перевірки, та позивачем не заперечуються.
Згідно з п.201.1 ст.201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти ПН в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в ЄРПН у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до п.201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти ПН, зареєструвати її в ЄРПН та надати покупцю за його вимогою.
ПН, складена та зареєстрована в ЄРПН платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
ПН та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в ЄРПН платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
ПН, які не надаються покупцю, а також ПН, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в ЄРПН.
Підтвердженням продавцю про прийняття його ПН та/або розрахунку коригування до ЄРПН є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
З метою отримання ПН/розрахунку коригування, зареєстрованих в ЄРПН, покупець надсилає в електронному вигляді запит до ЄРПН, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН та ПН/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі ПН/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в ЄРПН та отриманими покупцем.
Покупцю товарів/послуг ПН/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".
З метою отримання продавцем зареєстрованого в ЄРПН розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в ЄРПН покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до ЄРПН, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в ЄРПН та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в ЄРПН та отриманими продавцем.
Датою та часом надання ПН та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані ПН/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації ПН/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття ПН у електронному вигляді.
Квитанція про зупинення реєстрації ПН/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в ЄРПН.
Реєстрація ПН та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
У контексті стверджуваних відповідачем порушень позивача суд урахував абз.1 п.201.10 ст.201 ПК України, згідно з яким при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в ЄРПН та надати покупцю за його вимогою. У абзаці 4 цього ж пункту 201.10 статті 201 ПК України вказано, що ПН, які не надаються покупцю, а також ПН, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в ЄРПН.
Відповідно до п. 89 підрозділу 2 розділу ХХ ПК України тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація ПН та/або розрахунків коригування до ПН у ЄРПН здійснюється з урахуванням таких граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 до 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 до останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН здійснюється відповідно до вимог ПК України та Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі – Порядок 1246), а також з урахуванням Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 06.06.2017 №557 (далі - Порядок №557).
Відповідно до підп. 69.18 п. 69 Підрозділу 10 Розділу XX ПК України (Закон України від 15.03.2022 №2120-ІХ “Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану”) тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану на території України, з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання 1 електронних сервісів та приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 8 години до 18 години.
Водночас при відправленні електронних документів платник податків самостійно визначає кінцевий термін їх відправлення (враховуючи час на своєчасну доставку документів до органів ДПС у разі можливих технічних проблем).
Отже, приймання електронних документів від платників податків здійснюється у робочі дні з 8год до 18 год.
8 лютого 2023 року набрав чинності Закон України від 12 січня 2023 року № 2876-ІХ «Про внесення змін до розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» (далі - Закон № 2876), яким підрозділ 2 розділу XX ПК України доповнено пунктами 89 та 90, що на період дії воєнного стану та протягом шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, збільшено граничні строки реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, встановлених пунктом 201.10 статті 201 ПК України, та зменшено розміри штрафів за їх порушення, які встановлено пунктом 120-1. 1 статті 120-1ПК України. Відтак, визначені пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX ПК України строки реєстрації в ЄРПН застосовуються до податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, граничний термін реєстрації в ЄРПН яких припадає на період з дати набрання чинності Законом № 2876 (тобто з датою складання, починаючи з 16 січня 2023 року) та діють тимчасово протягом дії воєнного стану в Україні, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, та становлять:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Відповідно до п.90 підрозділу 2 розділу XX ПК України штраф за порушення платником податку граничних строків реєстрації ПН/розрахунків коригування до них у ЄРПН, передбачених пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX ПК України, встановлюється у таких розмірах:
2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до ЗО календарних днів;
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних І розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Отже, штрафи у розмірах, встановлених пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України, застосовуються у разі порушення платником податку передбачених пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX ПК України граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних із датою складання, починаючи з 16 січня 2023 року. При цьому порушення платником податку граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН, які припадають на період до дати набрання чинності Законом № 2876, тягне за собою накладення на такого платника податку штрафу у розмірах, встановлених пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України.
Загальні умови притягнення до фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, врегульовані нормами ст.112 ПК України.
Зокрема, особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.
Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.
Особа не може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення інакше, як на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом.
Підставою для притягнення особи до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення та стягнення штрафу є податкове повідомлення-рішення, що відповідає вимогам, визначеним пунктом 58.1 статті 58 цього Кодексу.
У разі якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Положення цього пункту застосовуються виключно в разі, якщо умовою притягнення до фінансової відповідальності за податкове правопорушення є наявність вини платника податків.
Порядок доведення обставин, за яких особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинене податкове правопорушення, в межах судового провадження визначається процесуальним законодавством.
Усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючий орган, трактуються на користь такої особи.
Обставинами, що звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, є:
сплив строків давності застосування штрафів за вчинення податкового правопорушення;
вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою, яка діяла у відповідності до індивідуальної податкової консультації, наданої такому платнику податків у паперовій або електронній формі, за умови, що така консультація зареєстрована в єдиному реєстрі індивідуальних податкових консультацій, або до узагальнюючої податкової консультації та/або до висновку об`єднаної палати, Великої Палати Верховного Суду щодо застосування норми права, від якого в подальшому було відступлено;
вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою, яка діяла у відповідності до правових висновків Верховного Суду, викладених у рішенні за результатами розгляду зразкової справи, які в подальшому було змінено за наслідками перегляду Великою Палатою Верховного Суду;
вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок незаконних рішень, дій або бездіяльності контролюючих органів;
вчинення діяння (дії або бездіяльності) з вини банку, органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, небанківського надавача платіжних послуг, еквайра, емітента електронних грошей (щодо податкових правопорушень, передбачених статтями 124 і 125-1 цього Кодексу);
вчинення діяння (дії або бездіяльності) з вини оператора поштового зв`язку, інформація про якого міститься в Єдиному державному реєстрі операторів поштового зв`язку, за умови виконання обов`язку, визначеного абзацом другим пункту 49.6 статті 49 цього Кодексу;
вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок виявлення в роботі електронного кабінету технічної та/або методологічної помилки чи технічного збою в роботі електронного кабінету і визнання такої помилки/збою технічним адміністратором та/або методологом електронного кабінету або згідно з повідомленням на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, або підтвердження її/його існування рішенням суду, якщо порушення були зумовлені виключно технічною та/або методологічною помилкою чи технічним збоєм у роботі електронного кабінету. Ненарахування штрафів та/або пені за порушення, що були зумовлені виключно технічною та/або методологічною помилкою чи технічним збоєм у роботі електронного кабінету, закріплюється (реалізується) у програмному забезпеченні, яке застосовується для автоматичного розрахунку штрафів та/або пені за порушення податкового законодавства;
самостійне виправлення платником податків з дотриманням порядку, вимог та обмежень, передбачених статтею 50 цього Кодексу, помилок, що містяться у раніше поданих ним податкових деклараціях та розрахунках (уточнюючих податкових деклараціях та розрахунках), за умови сплати самостійно донарахованих податкових зобов`язань та штрафних (фінансових) санкцій (штрафів), передбачених пунктом 50.1 статті 50 цього Кодексу (щодо правопорушення, передбаченого пунктом 123.1 статті 123 цього Кодексу). Невиконання платником податків вимог, передбачених абзацами третім - п`ятим пункту 50.1 статті 50 цього Кодексу, в частині самостійного нарахування та сплати штрафу, передбаченого цим пунктом, тягне за собою накладення штрафу відповідно до пункту 120.2 статті 120 цього Кодексу;
вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору);
вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою, яка діяла відповідно до консультації з питань практичного застосування окремих норм законодавства України з питань митної справи, наданої в письмовій або електронній формі, а також до узагальнюючої консультації, зокрема на підставі того, що у подальшому такі консультації були змінені або скасовані;
вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою, яка діяла відповідно до наданого попереднього рішення митного органу про застосування окремих положень законодавства України з питань митної справи, у тому числі в разі, якщо таке рішення в подальшому було відкликано з причин, встановлених пунктами 2, 3 частини сьомої статті 23 Митного кодексу України;
інші випадки звільнення від фінансової відповідальності, передбачені цим Кодексом або Митним кодексом України.
Законом України від 13 грудня 2022 року № 2836-ІХ “Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо сприяння відновленню енергетичної інфраструктури України” внесено зміни до ПК України, зокрема, абзацом третім підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України визначено, що платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 15 липня 2022 року.
Відповідно до підп. 69.1-1 п. 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України платники податку на додану вартість зобов`язані забезпечити у строки, встановлені підпунктом 69.1 цього пункту, реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на періоди, зазначені у підпункті 69.1 цього пункту, та уточнити (привести у відповідність) податковий кредит, задекларований платниками на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, з урахуванням даних податкових накладних та/або розрахунків коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних”.
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з ПК України.
Згідно з п.120-1.1 ст.120-1 ПК України порушення платниками ПДВ граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації ПН та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН (крім ПН/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; ПН, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої ПН; ПН, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої ПН; ПН, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої ПН) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
У разі порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації ПН та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі 2 відсотків обсягу постачання (без податку на додану вартість), але не більше 1020 гривень, при реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:
ПН/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість;
ПН/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою;
ПН, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої ПН;
ПН, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої ПН;
податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної.
У разі зупинення реєстрації ПН/розрахунку коригування в ЄРПН згідно з пунктом 201.16 статті 201 цього Кодексу штрафні санкції, передбачені цим пунктом, не застосовуються на період зупинення такої реєстрації до прийняття рішення щодо відновлення реєстрації таких ПН/розрахунків коригування.
У разі реєстрації ПН та/або розрахунку коригування до ПН до початку проведення перевірки, предметом якої є дотримання вимог цього Кодексу щодо своєчасності реєстрації таких документів в ЄРПН, штрафні санкції, передбачені пунктом 120-1.2 цієї статті, не застосовуються.
Пункт 120-1.2 вказаної статті ПК України приписує, що відсутність реєстрації протягом граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою, податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної, податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної, податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу), що зазначена в податковому повідомленні-рішенні, складеному за результатами перевірки контролюючого органу, - тягне за собою накладення на платника податку штрафу в розмірі 50 відсотків суми податкових зобов`язань з податку на додану вартість, зазначеної у такій податковій накладній та/або розрахунку коригування до податкової накладної, або від суми податку на додану вартість, нарахованого за операцією з постачання товарів/послуг, якщо податкову накладну на таку операцію не складено. У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних згідно з пунктом 201.16 статті 201 цього Кодексу штрафні санкції, передбачені цим пунктом, не застосовуються на період зупинення такої реєстрації до прийняття відповідного рішення щодо відновлення реєстрації таких податкових накладних/розрахунків коригування.
Відсутність реєстрації в ЄРПН податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної, зазначених в абзаці першому цього пункту, після спливу 10 календарних днів, наступних за днем отримання платником податку податкового повідомлення-рішення, - тягне за собою накладення на платника податку штрафу в розмірі 50 відсотків суми податкових зобов`язань з податку на додану вартість, зазначеної в такій податковій накладній та/або розрахунку коригування до податкової накладної або від суми податку на додану вартість, нарахованого за операцією з постачання товарів/послуг, якщо податкову накладну на таку операцію не складено.
У разі реєстрації в ЄРПН податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної, зазначених в абзаці першому цього пункту, протягом 10 календарних днів, наступних за днем отримання платником податку податкового повідомлення-рішення, штрафні санкції, передбачені абзацом другим цього пункту та пунктом 120-1.1 цієї статті, не застосовуються.
У разі відсутності реєстрації в ЄРПН податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість, та/або податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою, податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної, податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної, податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, протягом граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, що зазначена в податковому повідомленні-рішенні, складеному за результатами перевірки контролюючого органу, - тягне за собою накладення на платника податку штрафу в розмірі 5 відсотків обсягу постачання (без податку на додану вартість), але не більше 3400 гривень.
Суд урахував, що з приводу дат виписування та фактичної реєстрації (не реєстрації) ПН між сторонами спір відсутній і відповідні, описані в Акті перевірки факти, не заперечуються.
У вказаному контексті суд урахував, що загальні умови притягнення до фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, врегульовані нормами ст.112 ПК України.
Зокрема, особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.
Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.
Особа не може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення інакше, як на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом.
Підставою для притягнення особи до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення та стягнення штрафу є податкове повідомлення-рішення, що відповідає вимогам, визначеним пунктом 58.1 статті 58 цього Кодексу.
У разі якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Положення цього пункту застосовуються виключно в разі, якщо умовою притягнення до фінансової відповідальності за податкове правопорушення є наявність вини платника податків.
Порядок доведення обставин, за яких особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинене податкове правопорушення, в межах судового провадження визначається процесуальним законодавством.
Усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючий орган, трактуються на користь такої особи.
Обставинами, що звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, є:
сплив строків давності застосування штрафів за вчинення податкового правопорушення;
вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою, яка діяла у відповідності до індивідуальної податкової консультації, наданої такому платнику податків у паперовій або електронній формі, за умови, що така консультація зареєстрована в єдиному реєстрі індивідуальних податкових консультацій, або до узагальнюючої податкової консультації та/або до висновку об`єднаної палати, Великої Палати Верховного Суду щодо застосування норми права, від якого в подальшому було відступлено;
вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою, яка діяла у відповідності до правових висновків Верховного Суду, викладених у рішенні за результатами розгляду зразкової справи, які в подальшому було змінено за наслідками перегляду Великою Палатою Верховного Суду;
вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок незаконних рішень, дій або бездіяльності контролюючих органів;
вчинення діяння (дії або бездіяльності) з вини банку, органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, небанківського надавача платіжних послуг, еквайра, емітента електронних грошей (щодо податкових правопорушень, передбачених статтями 124 і 125-1 цього Кодексу);
вчинення діяння (дії або бездіяльності) з вини оператора поштового зв`язку, інформація про якого міститься в Єдиному державному реєстрі операторів поштового зв`язку, за умови виконання обов`язку, визначеного абзацом другим пункту 49.6 статті 49 цього Кодексу;
вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок виявлення в роботі електронного кабінету технічної та/або методологічної помилки чи технічного збою в роботі електронного кабінету і визнання такої помилки/збою технічним адміністратором та/або методологом електронного кабінету або згідно з повідомленням на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, або підтвердження її/його існування рішенням суду, якщо порушення були зумовлені виключно технічною та/або методологічною помилкою чи технічним збоєм у роботі електронного кабінету. Ненарахування штрафів та/або пені за порушення, що були зумовлені виключно технічною та/або методологічною помилкою чи технічним збоєм у роботі електронного кабінету, закріплюється (реалізується) у програмному забезпеченні, яке застосовується для автоматичного розрахунку штрафів та/або пені за порушення податкового законодавства;
самостійне виправлення платником податків з дотриманням порядку, вимог та обмежень, передбачених статтею 50 цього Кодексу, помилок, що містяться у раніше поданих ним податкових деклараціях та розрахунках (уточнюючих податкових деклараціях та розрахунках), за умови сплати самостійно донарахованих податкових зобов`язань та штрафних (фінансових) санкцій (штрафів), передбачених пунктом 50.1 статті 50 цього Кодексу (щодо правопорушення, передбаченого пунктом 123.1 статті 123 цього Кодексу). Невиконання платником податків вимог, передбачених абзацами третім - п`ятим пункту 50.1 статті 50 цього Кодексу, в частині самостійного нарахування та сплати штрафу, передбаченого цим пунктом, тягне за собою накладення штрафу відповідно до пункту 120.2 статті 120 цього Кодексу;
вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору);
вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою, яка діяла відповідно до консультації з питань практичного застосування окремих норм законодавства України з питань митної справи, наданої в письмовій або електронній формі, а також до узагальнюючої консультації, зокрема на підставі того, що у подальшому такі консультації були змінені або скасовані;
вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою, яка діяла відповідно до наданого попереднього рішення митного органу про застосування окремих положень законодавства України з питань митної справи, у тому числі в разі, якщо таке рішення в подальшому було відкликано з причин, встановлених пунктами 2, 3 частини сьомої статті 23 Митного кодексу України;
інші випадки звільнення від фінансової відповідальності, передбачені цим Кодексом або Митним кодексом України.
Докази наявності вказаних обставин для звільнення позивача від відповідальності за вказані вище податкові порушення відсутні. Рішення податкового органу щодо неможливості виконати вказані податкові обов`язки позивачем не приймалися.
Для донарахування штрафів вказаними ППР відповідач дотримався вимог щодо диференціації виду податкового порушення, строків та розміру санкції. Поважних причин невиконання вказаних вимог обов`язків позивача щодо реєстрації ПН та дотримання граничних строків такої реєстрації не підтверджено жодним належним доказом.
Щодо ППР №17811/23-00-07-02-01 про донарахування штрафу 3060,00грн за неподання 3-х повідомлень довідки 20-ОПП: отримання в оренду частини складського комплексу (складських приміщень площею 442,8кв.м., складських приміщень з холодильним обладнанням площею 195кв.м., офісних приміщень площею 154кв.м.) з граничним терміном повідомлення до 13.09.2024, про повернення з суборенди приміщення за адресою: м.Київ вул.Сім`ї Хохлових буд.11/2 – складське приміщення 1 поверху площею 71,8 кв.м. з граничним строком 14.09.2024 та за адресою: м.Київ вул.Іллєнка Юрія 83-Д,- площею 150кв.м. з граничним строком повідомлення до 14.09.2024.
Вказані факти позивачем визнані, відповідними договорами та актами підтверджені. 
Зокрема, наявний договір оренди від 01.02.2023 №01/23 з ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ), від 01.09.2024 №01/09/24С з ТОВ «ОЛГА-ТРЕЙДІНГ» (код ЄДРПОУ 32425662), з ТОВ «АВС ПРОДАКШН ГРУП» (код ЄДРПОУ 39077264) договір суборенди нежитлового приміщення від 01.09.2021 №01/06-01 – повернуто позивачем приміщення 03.08.2022.
Докази неможливості усунення вказаних порушень до проведення податкової перевірки відсутні.
Абзац четвертий п.63.3 ст.63 ПК України приписує, що платник податків зобов`язаний стати на облік у відповідних контролюючих органах за основним та неосновним місцем обліку, повідомляти про всі об`єкти оподаткування і об`єкти, пов`язані з оподаткуванням, контролюючі органи за основним місцем обліку згідно з порядком обліку платників податків.
Відповідно до п.8.1 розділу VIIІ «Порядок обліку об`єктів оподаткування та об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням» Порядку обліку платників податків і зборів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 09.12.2011 № 1588 (у редакції наказу Міністерства фінансів України 22.04.2014 № 462), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29 грудня 2011 року за № 1562/20300 (далі Порядок №1588), платник податків зобов`язаний повідомляти про всі об`єкти оподаткування і об`єкти, пов`язані з оподаткуванням, контролюючий орган за основним місцем обліку у порядку, встановленому цим розділом.
Відповідно до вимог пункту 8.4 Порядку №1588 повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність, за формою № 20-ОПП подається протягом 10 робочих днів після їх реєстрації, створення чи відкриття до контролюючого органу за основним місцем обліку платника податків. У повідомленні за формою № 20-ОПП надається інформація про всі об`єкти оподаткування, що є власними, орендованими або переданими в оренду. Під час надання повідомлень за формою № 20-ОПП застосовується принцип укрупнення інформації, яка надається про об`єкт оподаткування (наприклад, якщо подається інформація про об`єкти оподаткування - офіс, склад, склад-магазин, розташовані в одному офісному центрі за одною адресою, достатньо надати інформацію за одним із типів об`єктів оподаткування, зазначивши у найменуванні: офіс, склад, склад-магазин). Принцип укрупнення інформації не застосовується під час надання інформації про об`єкти рухомого та нерухомого майна, які підлягають реєстрації у відповідному державному органі з отриманням відповідного реєстраційного номера (наприклад, у повідомленні за формою № 20-ОПП надається інформація і про земельну ділянку, і про об`єкт нежитлової нерухомості, що розташований на такій земельній ділянці). Інформація про однотипні (за видом, використанням, станом та видом права власності) автомобільні транспортні засоби, які не є пунктами пересувної роздрібної торгівлі, громадського харчування або послуг, інших ніж пасажирські та вантажні перевезення, може бути подана в повідомленні за формою № 20-ОПП як узагальнена з типом об`єкта оподаткування автомобільні транспортні засоби та зазначенням кількості таких транспортних засобів в графі Реєстраційний номер об`єкта оподаткування.
Згідно з п.8.5. Порядку №1588 у разі зміни відомостей про об`єкт оподаткування, а саме: зміна типу, найменування, місцезнаходження, виду права або стану об`єкта оподаткування, платник податків надає до контролюючого органу за основним місцем обліку повідомлення за формою № 20-ОПП з оновленою інформацією про об`єкт оподаткування, щодо якого відбулися зміни, в такому самому порядку та строки, як і при реєстрації, створенні чи відкритті об`єкта оподаткування. При цьому в разі зміни призначення об`єкта оподаткування або його перепрофілювання інформація щодо такого об`єкта оподаткування надається в повідомленні двома рядками, а саме: в одному рядку зазначається інформація про закриття об`єкта оподаткування, призначення якого змінюється, у другому - оновлена інформація про об`єкт оподаткування, який створено чи відкрито на основі закритого, при цьому ідентифікатор об`єкта оподаткування змінюється. 
Невиконання вказаних обов`язків є податковим порушенням, за яке ст.117 ПК України встановлює фінансову відповідальність. Зокрема, згідно з п.117.1. неподання у строки та у випадках, передбачених цим Кодексом, заяв або документів для взяття на облік у відповідному контролюючому органі, реєстрації змін місцезнаходження чи внесення інших змін до своїх облікових даних, неподання виправлених документів для взяття на облік чи внесення змін, подання з помилками чи у неповному обсязі, неподання відомостей стосовно осіб, відповідальних за ведення бухгалтерського обліку та/або складення податкової звітності, відповідно до вимог встановлених цим Кодексом, тягнуть за собою накладення штрафу на самозайнятих осіб у розмірі 340 гривень, на юридичних осіб, відокремлені підрозділи юридичної особи чи юридичну особу, відповідальну за нарахування та сплату податків до бюджету під час виконання договору про спільну діяльність, - 1020 гривень.
Отже, донарахована відповідачем сума штрафу зазначеним ППР правомірна.
Зазначених норм відповідач, приймаючи оскаржувані ППР, дотримався як щодо порядку обчислення донарахування основних зобов`язань, так і щодо розмірів штрафних санкцій за їх несплату та невиконання вказаних вище податкових обов`язків. Вони правомірні та скасуванню не підлягають. Отже, позовні вимоги не обґрунтовані та не підлягають задоволенню. Зважаючи на результат вирішеного спору згідно з ст.139 КАС України, понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору за звернення до суду з позовною заявою розподілу не підлягають.
Керуючись ст.ст.2-20, 72-78, 132-139, 242-245, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. Відмовити повністю у задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «КОРНІРС РС ФОРМ» (18000, м.Черкаси, вул.Гетьмана Сагайдачного, буд.175/7; код ЄДРПОУ 43907854) до Головного управління ДПС України в Черкаській області (18000, м.Черкаси, вул.Хрещатик, буд.235; код ЄДРПОУ 44131663) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 01.10.2025: №17790/23-00-07-02-01, №17804/23-00-07-02-01, №17806/23-00-07-02-01, №17808/23-00-07-02-01, №17811/23-00-07-02-01.
2. Судові витрати розподілу не підлягають. 
3. Копію рішення направити учасникам справи.
4. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня підписання повного його тексту.

Суддя 	Анжеліка БАБИЧ 	

Повний текст рішення виготовлений і підписаний 17.04.2026.