ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/11329/25 Суддя (судді) першої інстанції: Діска А.Б.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
судді-доповідача Златіна С.В.,
суддів: Осіпової О.О., Кравченка Є.Д.,
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 26 січня 2026 року у справі за адміністративним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у місті Києві, як відокремленого підрозділу ДПС, про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И В : 
10 березня 2025 року Головне управління ДПС у місті Києві (далі - ГУ ДПС у м. Києві) звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , в якому просить стягнути з розрахункових рахунків ФОП ОСОБА_1 податковий борг у розмірі 1905548,00 гривень.
Ухвалою суду від 27 березня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено в справі підготовче судове засідання на 26 травня 2025 року о 11:45 год.
Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання від 08 грудня 2025 року, було закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 26 січня 2026 року.
08 грудня 2025 року представником відповідача до суду було подано зустрічний позов до Головного управління ДПС в м. Києві, в якому ФОП ОСОБА_1 просить суд:
1. Визнати незаконним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 0394600707 від 07 червня 2023 року;
2. Визнати незаконним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 0394590707 від 07 червня 2023 року;
3. Визнати незаконним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 0399340707 від 08 червня 2023 року;
4. Визнати незаконним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 0399350707 від 08 червня 2023 року;
5. Визнати незаконним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 0399330707 від 08 червня 2023 року;
6. Визнати незаконним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 0399320707 від 08 червня 2023 року;
7. Визнати незаконним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 00635660901 від 11 жовтня 2023 року;
8. Визнати незаконним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 00635710901 від 11 жовтня 2023 року;
9. Визнати незаконним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 00565480901 від 06 вересня 2023 року;
10. Визнати незаконним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 00565460901 від 06 вересня 2023 року;
11. Визнати незаконним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 00564930901 від 06 вересня 2023 року;
12. Визнати незаконним та скасувати податкове повідомлення-рішення 00564880901 від 06 вересня 2023 року;
13. Визнати незаконним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 00710290901 від 14 листопада 2023 року;
14. Визнати незаконним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 0096500901 від 14 лютого 2024 року;
15. Визнати незаконним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 00711480901 від 14 листопада 2023 року;
16. Визнати незаконним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 00098350901 від 14 лютого 2024 року.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26 січня 2026 року зустрічний адміністративний позов ФОП ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання незаконними та скасування податкових повідомлень-рішень - повернуто ФОП ОСОБА_1 .
Ухвала суду першої інстанції про повернення зустрічного позову обґрунтована тим, що ухвала суду про відкриття провадження у справі від 27 березня 2025 року внесена до системи діловодства спеціалізованого суду, підписана кваліфікованим підписом, направлена заявнику через підсистему «Електронний суд» і, згідно з інформацією Автоматизованої системи документообігу, враховуючи реєстрацію ОСОБА_2 в системі «Електронний суд» 19 травня 2025 року, її доставлено до електронного кабінету відповідача саме 19 травня 2025 року. Отже, останнім днем встановленого законом строку на подання зустрічного позову відповідачем було 03 червня 2025 року. Зустрічний позов подано відповідачем лише 08 грудня 2025 року (зареєстровано судом 16 грудня 2025 року), тобто з пропуском строку, встановленого частиною першою статті 177 КАС України. Разом із зустрічним позовом позивач подав до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, однак, в якій ФОП ОСОБА_1 просить поновити строк звернення до суду з позовом про оскарження податкових повідомлень-рішень. Порушення строку, передбаченого частиною першою статті 177 КАС України є одним із проявів дефектності юридичного факту пред`явлення зустрічного позову, що, відповідно та враховуючи особливості процедури пред`явлення зустрічного позову, зумовлює застосування загальних наслідків недотримання вимог подання зустрічного позову, визначених частиною третьою статті 178 КАС України. Ураховуючи викладене, зустрічна позовна заява подана відповідачем поза межами строків для її подання не зумовлює правових наслідків щодо її розгляду та має бути повернена відповідачу. 
Не погоджуючись з ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26 січня 2026 року, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане судове рішення та направити справу для продовження розгляду до Київського окружного адміністративного суду.
В обґрунтування заявлених вимог апелянт зазначив, що виходячи з приписів ч. 3 ст. 178 КАС України, для повернення зустрічної позовної заяви заявникові необхідне існування двох умов, порушення приписів статей 160, 161, 172 цього Кодексу (порушення ч. 1 ст. 178 КАС України) та порушення ч. 2 даної статті.
Позивач звертає увагу, що мотивувальна частина оскаржуваної ухвали не містить жодних посилань на порушення останнім вимог статей 160, 161, 172 КАС України; 
Платник податків відмітив, що в оскаржуваній ухвалі, суд не наводить доводів про наявність у нього дискретних повноважень прийняти рішення про повернення зустрічної позовної заяви позивачеві у зв`язку із пропуском строку встановленого ст. 177 КАС України, без попереднього застосування процедури залишення позовної заяви без руху.
ФОП ОСОБА_1 наголосив, що строк визначений ст. 177 КАС України, є строком вчинення процесуальної дії. КАС України не містить жодних норм, які би надавали судові повноваження для прийняття рішення про повернення зустрічної позовної заяви позивачеві за умов, якими мотивована Ухвала Київського окружного адміністративного суду у справі № 320/11329/25 від 26 січня 2026 року. 
З цих та інших підстав апелянт вважає, що рішення суду першої інстанції ухвалено з порушенням норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 лютого 2026 року відкрито апеляційне провадження у справі, встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу та витребувано матеріали справи з суду першої інстанції.
Відзиву на апеляційну скаргу у встановлений судом строк не надійшло.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 09 березня 2026 року справу призначено до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.
Згідно з частиною першою статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала Київського окружного адміністративного суду від 26 січня 2026 року - скасуванню, з наступних підстав. 
Частинами 1-3 статті 177 КАС України визначено, що відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.
Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.
Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.
Отже законодавством визначено право особи, яка не є суб`єктом владних повноважень, на пред`явлення зустрічного позову в адміністративній справі. При цьому встановлено строк для пред`явлення зустрічного позову, який збігається зі строком для подання відзиву, та порядок його прийняття і розгляду судом. 
Згідно з приписами статті 178 КАС України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, зокрема і вимогам частини 6 статті 161 КАС України, якою встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.
Згідно з частиною 5 статті 162 КАС України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дасть змогу відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив до початку першого підготовчого засідання у справі.
Відповідно до пункту 8 частини 9 статті 171 КАС України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються, зокрема, строк для подання відповідачем відзиву на позов.
У цій справі колегією суддів встановило, що ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27.03.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено в справі підготовче судове засідання на 26.05.2025 о 11:45 год. Цією ж ухвалою встановлено відповідачу 15-денний строк з дня вручення йому копії ухвали для подання відзиву на позов.
Відповідно до відповіді № 32123661 за запитом суду про наявність зареєстрованого електронного кабінету ЄСІТС, ОСОБА_1 має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС. Дата реєстрації -19.05.2025.
У матеріалах справи відсутні докази направлення та отримання ОСОБА_1 ухвали Київського окружного адміністративного суду про відкриття провадження у справі від 27.03.2025 року через підсистему «Електронний суд» (у картці руху документа «ухвала про відкриття загального провадження без третіх осіб (ст. 171) відсутня інформація про доставлення вказаного документу ОСОБА_1 ), а також відсутні докази направлення та отримання вказаної ухвали відповідачем засобами поштового зв`язку.
Водночас, зустрічний позов подано відповідачем 08.12.2025 (зареєстровано судом 16.12.2025).
Разом із зустрічним позовом відповідач подав до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, однак, в ній ФОП ОСОБА_1 просить поновити строк звернення до суду з позовом про оскарження податкових повідомлень-рішень, а не строк подання зустрічного позову.
Відповідно до пункту 6 частини 5 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки. 
Колегія суддів зазначає, що оскільки у матеріалах справи відсутні докази направлення та отримання відповідачем ухвали Київського окружного адміністративного суду про відкриття провадження у справі від 27.03.2025 року, то висновки суду першої інстанції про пропуск позивачем строку для подання зустрічного позову є передчасними.
Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення передбачені статтею 315 КАС України. 
За наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення і направити справу для розгляду до іншого суду першої інстанції за встановленою підсудністю (пункт 5 частини першої статті 315 КАС України).
За змістом частини першої статті 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції невірно застосував положення чинного законодавства України при постановленні оскаржуваної ухвали, а тому, наявні підстав для її скасування та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Керуючись статтями 195, 250, 312, 315, 320, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА :

Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - задовольнити.
Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 26 січня 2026 року скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Розподіл судових витрат не здійснюється.

Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені статтями 328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач С.В. Златін

Суддя О.О. Осіпова

Суддя Є.Д. Кравченко

Повний текст судового рішення виготовлено 17 березня 2026 року.