Справа № 184/798/26
Номер провадження 2/184/834/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2026 року	м. Покров	

Покровський міський суд Дніпропетровської області в складі: 
головуючого судді – Томаша В.І.,
за участю секретаря судового засідання – Бринзи Л.І.,
розглянувши в м. Покров в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 , представник позивача – ОСОБА_2 до ОСОБА_3 «про розірвання шлюбу»,-

ВСТАНОВИВ:
Представник позивача звернулась до суду з позовом та просить суд розірвати шлюб між позивачкою та відповідачем.
 
Позивач та її представник в судове засідання не з`явились, представник надала заяву, в якій просить суд розглянути справу за їх відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Після розірвання шлюбу просить залишити прізвище позивачці « ОСОБА_4 ».
 
Відповідач в судове засідання не з`явився, надав заяву, згідно якої позовні вимоги визнає та просить розглянути справу за його відсутності.
 
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши матеріали справи і оцінивши їх в сукупності, прийшов до висновку, що заявлені позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню.
Згідно зі ст. 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
Дружина та чоловік за змістом ст.55 СК України зобов`язані спільно піклуватись про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Чоловік зобов`язаний утверджувати в сім`ї повагу до матері. Дружина зобов`язана утверджувати в сім`ї повагу до батька. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній.
Відповідно до ч. 3 ст. 105 Сімейного Кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги ст. 110 Сімейного Кодексу.
Згідно ст. 110 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Згідно ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Як встановлено судом, 11 вересня 2015 року між позивачкою та відповідачем Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Орджонікідзевського міського управління юстиції у Дніпропетровській області був зареєстрований шлюб, про що складено відповідний актовий запис №162 (а.с.4).
Від даного шлюбу сторони мають двох неповнолітніх дітей – ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвами про народження дітей (а.с.5,6).
Сімейне життя у сторін виявилось невдалим, оскільки мають різні погляди на життя та шлюбні відносини. Позивач вважає, що збереження шлюбу втратило будь-який сенс для неї, оскільки вони з кінця літа 2022 року мешкають окремо один від одного та майже не спілкуються. У зв`язку з російською агресією позивачка для забезпечення свого життя та життя дітей виїхала з міста та отримала тимчасовий прихисток за межами України. Як правило, ініціатива телефонних дзвінків або смс-повідомлень щодо дітей належить позивачці. Але і до цього часу відносини між подружжям були складними через постійні непорозуміння. На теперішній час шлюб існує формально і подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, тому просить його розірвати.
Враховуючи наведені обставини, беручи до уваги те, що відповідач визнав позовні вимоги та таке визнання не суперечить закону та не порушує права інших осіб, суд вважає, що позовні вимоги представника позивача підлягають до задоволення. 
Відповідно до ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 200, 247, 263-265 ЦПК України, суд, 

УХВАЛИВ:
Позов  ОСОБА_1 , представник позивача – ОСОБА_2 до ОСОБА_3 «про розірвання шлюбу»- задовольнити.
Шлюб, зареєстрований 11 вересня 2015 року Покровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Нікопольському районі Дніпропетровської області Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, про що в Книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис за №162, між  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та  ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 – розірвати.
Після розірвання шлюбу прізвище позивачці залишити « ОСОБА_4 ».
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
На рішення може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.
Повний текст рішення складено 17.04.2026р.

Суддя Покровського  міського суду	  В. І. Томаш