ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2026 р. 	Справа № 520/9485/25	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Бегунца А.О.,
Суддів: П`янової Я.В. , Русанової В.Б. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.11.2025, головуючий суддя І інстанції: Сагайдак В.В., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 17.11.25 по справі № 520/9485/25
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "ДІСВЄС-АГРО" 
до  Головного управління ДПС у Харківській області   
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
ВСТАНОВИВ:
Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "ДІСВЄС-АГРО" звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просив суд:
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 14.01.2025 за №00015930708 на суму 284840,14 грн. щодо порушення граничного строку розрахунку за операціями резиденту з імпорту товару у розмірі 284840 грн. 14 коп., складене на підставі Акту від 04.12.2024 за № №54820/20-40-07-09-05/40471467 про результати документальної позапланової виїзної перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічними контрактами від 06.06.2022 № 20220606002 за період 06.06.2022 по 31.10.2024, від 27.02.2023 №BNEX-230227-0216 за період із 27.02.2023 по 31.10.2024.
В обгрунтування позовних вимог позивачем вказано, що оскільки події, встановлені в акті перевірки, відбулись з вини банку та призвели до порушення граничних строків проведення розрахунків, відтак виключають відповідальність позивача, а отже спірне податкове повідомлення-рішення підлягає скасуванню як необггрунтоване та незаконне.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 17.11.2025 позовні вимоги задоволено.
Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення від 14.01.2025 за №00015930708 на суму 284840,14 грн. щодо порушення граничного строку розрахунку за операціями резиденту з імпорту товару у розмірі 284840 грн. 14 коп., складене на підставі Акту від 04.12.2024 за № № 54820/20-40-07-09-05/40471467 про результати документальної позапланової виїзної перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічними контрактами від 06.06.2022 № 20220606002 за період 06.06.2022 по 31.10.2024, від 27.02.2023 №BNEX-230227-0216 за період із 27.02.2023 по 31.10.2024.
Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "ДІСВЄС-АГРО" сплачений судовий збір в сумі 4272,60 грн. 
Не погодившись з вказаним рішенням, відповідачем ГУ ДПС у Харківській областів подано апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на порушення норм права та невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, просить рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.11.2025 скасувати та ухвалити рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.
В обгрунтування вимог апеляційної скарги зазначено, що за результатами документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ "ТД "ДІСВЄС-АГРО", складено акт та прийнято податкове повідомлення-рішення від 14.01.2025 №00015930708 про застосування до позивача фінансових санкцій в сумі 284840,14 гривень. Вказує, що ТОВ "ТД "ДІСВЄС-АГРО" за зовнішньоекономічними контрактами від 06.06.2022 №20220606002, від 27.02.2023 № BNEX-230227-0216 здійснювало імпортні операції. Так, імпортний товар по контракту від 06.06.2022 №20220606002 надійшов на територію України на загальну суму 102500,00 дол. США (екв.3748281,50 грн), згідно митної декларації від 25.01.2023 № 23UA100180501117U5 частково з порушенням законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД. Імпортний товар по контракту від 27.02.2023 № BNEX-230227-0216 контракту надійшов на територію України на загальну суму 74000,00 дол. США (екв. 2680080,20 грн), згідно митної декларації від 28.11.2023 №23UA100180518898U9 частково з порушенням законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД. Оскільки ТОВ "ТД "ДІСВЄС-АГРО" порушено частину 3 статті 13 Закону України "Про валюту і валютні операції", пункт 142 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану", контролюючим органом нараховано пеню.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновків, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Матеріалами справи підтверджено, що Головним управлінням Державної податкової служби у Харківській області, утвореному на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України винесено податкове повідомлення-рішення від 14.01.2025 за №00015930708 на суму 284840,14 грн. щодо порушення граничного строку розрахунку за операціями резиденту з імпорту товару у розмірі 284840 грн. 14 коп., складене на підставі Акту від 04.12.2024 за №54820/20-40-07-09-05/40471467 про результати документальної позапланової виїзної перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічними контрактами від 06.06.2022 № 20220606002 за період 06.06.2022 по 31.10.2024, від 27.02.2023 №BNEX-230227-0216 за період із 27.02.2023 по 31.10.2024.
Відповідно до висновків Акту перевірки від 04.12.2024 за №54820/20-40-07-09-05/40471467, зазначено про порушення ТОВ "ТД "ДІСВЄС-АГРО" ч. 3 ст. 13 ЗУ "Про валюту та валютні операції", п. 14-2 Постанови правління НБУ від 24.02.2024 № 18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану" за зовнішньоекономічними контрактами від 06.06.2022 №20220606002, який укладено з Shandong Hero Bio Tech Co., Ltd., China, від 27.02.2023 № BNEX- 230227-0216, який укладено з SHANDONG BINNONG TECHNOLOGY CO. LTD, CHINA.
ТОВ "ТД "ДІСВЄС-АГРО" 22.06.2022 здійснено платіж на суму 52500,00 доларів CIIIA, референс платежу 2206221000648446 на користь нерезидента Shandong Hero Bio Tech Co., Ltd., China за контрактом від 06.06.2022 № 20220606002, що підтверджується відповідним SWIFT відправленням грошових коштів. Нерезидент Shandong Hero Bio Tech Co., Ltd., China отримав дані кошти лише 22.09.2022 року. 
Позивач вказує, що протягом проміжку часу з 22.06.2022 по 22.09.2022 кошти перебували у банку-кореспонденті і підприємство не мало можливості вплинути будь-яким чином на форс-мажорну обставину, що склалося з затримкою на три місяці зарахування коштів нерезиденту. Ця затримка призвела до затримки відвантаження товару нерезидентом, в результаті чого операція передплати від 22.06.2022 на суму 52500,00 доларів США по контракту від 06.06.2022 №20220606002 знята ОТП банком з контролю на підставі отриманої митної декларації №23UA100180501117U5 від 25.01.2023. 
Також вказує, що відповідно до сертифікату №6300-25-0763 Харківської Торгівельно-промислової палати від 12.05.2025 засвічено про форс-мажорні обставини ТОВ "ТД "ДІСВЄС-АГРО" щодо призупинення платежу за період з 22 червня 2022 року по 23 вересня 2022 року.
Не погоджуючись з винесеним податковим повідомленням-рішенням, позивач оскаржив його до суду.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з їх обгрунтованості.
Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції, враховуючи наступне.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Відповідно ч.2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює ПК України в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин.
Підпунктом 75.1.2 п. 75.1 ст. 75 ПК України визначено, що документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків. Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом. Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, що проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об' єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.
Підпунктом 19-1.1.4 п. 19-1.1 ст. 19-1 ПК України встановлено, що на контролюючі органи покладено функцію зі здійснення контролю за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.
Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та відповідальність за порушення ними валютного законодавства регламентовано Законом України "Про валюту та валютні операції".
Відповідно до частини 1 ст. 13 Закону України "Про валюту та валютні операції", Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Рішення про застосування до уповноважених установ, суб`єктів валютних операцій заходів впливу приймається органами валютного нагляду відповідно до компетенції, визначеної частинами п`ятою і шостою статті 11 цього Закону, у порядку, визначеному законодавством, що діє на день прийняття відповідного рішення (ч. 8 ст. 16 Перехідні положення Закону №2473-VIII).
За правилами частини 3 ст. 13 Закону України "Про валюту та валютні операції", у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).
Відповідно до частини 5 ст. 13 Закону України "Про валюту та валютні операції", порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
Згідно з частиною 6 ст. 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії фррс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
Правління Національного банку України (далі - НБУ) затвердило постановою від 02 січня 2019 року №5 Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті (далі - Положення №5).
Згідно із пунктом 21 розділу ІІ вказаного Положення граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.
Пункт 23 розділу ІІ Положення №5 передбачає, що розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного пунктом 21 розділу II цього Положення, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення, у повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в Україні в банку.
Водночас, 24 лютого 2022 року з метою забезпечення надійності та стабільності функціонування банківської системи НБУ прийняв постанову № 18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану" (далі - Постанова №18).
Постановою Правління НБУ № 68 від 04 квітня 2022 року Постанову №18 було доповнено, зокрема пунктами наступного змісту: "142. Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 90 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року"; "144. Розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного в пункті 142 цієї постанови, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови в повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в банку в Україні".
В подальшому, до пункту 142 Постанови №18 вносились зміни і з 07 червня 2022 року цифри "90" було замінено цифрами "120", а з 07 липня 2022 року - цифри "120" замінено цифрами "180" (постанови Правління НБУ №113, №142 відповідно).
Таким чином, за загальним правилом експорт та імпорт товарів має здійснюватися у строки, зазначені у договорах, але не пізніше граничного строку розрахунків, встановленого НБУ, що обчислюється з дня здійснення авансового платежу (попередньої плати). До 05 квітня 2022 року такі граничні строки розрахунків становили 365 календарних днів. З огляду на введення в Україні воєнного стану НБУ змінив граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту. Відповідно до указаних змін у період з 05 квітня 2022 року по 07 червня 2022 року такі строки становили 90 календарних днів, з 07 червня 2022 року по 07 липня 2022 року - 120 календарних днів, з 07 липня 2022 року - 180 календарних днів. При цьому змінені Постановою №18 строки застосовуються лише до операцій, що здійснені з 05 квітня 2022 року.
Матеріалами справи підтверджено, що ТОВ "ТД "ДІСВЄС-АГРО" 22.06.2022 здійснено платіж на суму 52500,00 доларів США, референс платежу 2206221000648446 на користь нерезидента Shandong Hero Bio Tech Со., Ltd.. China за контрактом від 06.06.2022 № 20220606002, що підтверджується відповідним SWIFT відправленням грошових коштів.
Нерезидент Shandong Hero Bio Tech Co., Ltd., China отримав дані кошти лише 22.09.2022. Протягом всього цього часу кошти перебували у банку-кореспонденті і підприємство не мало можливості вплинути будь-яким чином на Форс-мажорну обставину, що склалося з затримкою на три місяці зарахування коштів нерезиденту. Ця затримка призвела до затримки відвантаження товару нерезидентом, в результаті чого операція передплати від 22.06.2022 на суму 52500,00 доларів США по контракту від 06.06.2022 № 20220606002 була знята ОТП банком з контролю на підставі отриманої митної декларації № 23UA100180501117U5 від 25.01.2023.
ТОВ "ТД "ДІСВЄС-АГРО" звернулось до Торгово-промислової палати в Харківській області з відповідною заявою для отримання відповідного документа для підтвердження наявності Форс-мажорних обставин.
12.05.2025 Харківською Торгово-промисловою палатою видано Сертифікат від 12.05.2025 за № 6300-25-0763 де зазначено: "Харківське ТПП засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) військова агресія російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану, призупинення платежу Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "ДІСВЄС-АГРО" за зовнішньоекономічним контрактом на продаж від 06.06.2022 №20220606002 у зв`язку з перевіркою банком- кореспондентом на наявність можливих санкцій.
Сертифікат про Форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), який видано Торгово-промисловою палатою України та уповноваженою нею регіональними торгово- промисловими палатами, або уповноваженою організацією (органом) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту) є підставою для подовження законодавчо встановлених термінів (строків) розрахунків на період дії форс-мажорних обставин та підставою для не нарахування пені на період дії форс-мажорних обставин.
Колегія суддів зазначає, що форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер. При їх виникненні сторона, яка посилається на дію форс- мажорних обставин, повинна це довести. Сторона яка посилається на конкретні обставини повинна довести те, що вони є форс-мажорними в тому числі, саме для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність. Те, що форс-мажорні обставини необхідно довести, не виключає того, що наявність форс-мажорних обставин може бути засвідчено відповідним компетентним органом.
Аналогічні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 25.01.2022 у справі №904/3886/21, від 22.05.2024 у справі №620/14203/23.
У постановах від 05 жовтня 2023 року у справі № 520/14773/21, від 19 серпня 2022 року у справі № 818/2429/18, від 17 червня 2020 року у справі № 812/677/17, від 03 вересня 2019 року у справі № 805/1087/16 Верховний Суд зазначив, що має встановлюватися (доводитися) вплив обставин непереборної сили, засвідчених відповідними сертифікатами ТПП України, на неможливість платника податку належним чином виконувати свої зобов`язання і на зміну його економічного стану цими форс-мажорними обставинами. Ці фактори мають перебувати у причинно-наслідковому зв`язку.
Наявність Форс-мажорних обставин засвідчується Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами відповідно до статей 14, 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати України" шляхом видачі сертифіката.
У статті 3.3 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого рішенням Президії ТПП під 18.12.2014 № 44 (5), вказано, що сертифікат (в певних договорах, законодавчих і нормативних актах згадується також як висновок, довідка, підтвердження) про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) - це документ, за затвердженими Президією ТПП України відповідними формами, який засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), виданий ТПІІ України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством, умовами договору (контракту, угоди тощо) та цим Регламентом.
Отже, належним документом, що може посвідчувати настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) у розумінні приписів частини шостої статті 13 Закону № 2473-VIII слід вважати саме сертифікат (довідку), виданий ТПП України або регіональною ТПП.
Матеріали справи містять Сертифікат Харківської Торгово-промислової палати №6300-25-0763 від 12.05.2025, що підтверджує наявність форс-мажорних обставин у позивача в період, коли мали б відбутися розрахунки, а саме затримка платежу ТОВ "ТД "Дісвєс-Агро", проведеного 22.06.2022 відбулась через перевірки банком-кореспондентом на наявність санкцій, кошти отримані нерезидентом лише 23.09.2022, відтак унеможливили його виконання в зазначений термін.
Отже, судовим розглядом підтверджено, що несвоєчасність виконання зобов`язання за зовнішньоекономічним контрактом та затримка у здійсненні розрахунків перебувають у нерозривному зв`язку, не залежали від волі позивача, а зумовлені дією форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), що підтверджується Сертифікатом Харківської Торгово-промислової палати №6300-25-0763 від 12.05.2025. Враховуючи, що затримка платежу ТОВ "ТД "Дісвєс-Агро" від 22.06.2022 виникла внаслідок тривалої перевірки операції банком-кореспондентом на дотримання санкційної політики, що призвело до фактичного зарахування коштів нерезиденту лише 23.09.2022, колегія суддів приходить висновку про відсутність вини позивача у порушенні строків розрахунків.
Щодо доводів податкового органу, що сертифікат Харківської ТПП в ході проведення документальної позапланової виїздної перевірки від 04.12.2024, подання заперечень на акт та при адміністративному оскарженні не надавався, колегія суддів зазначає, що вказаний сертифікат отриманий позивачем лише 12.05.2025, тобто вже після винесення спірного податкового повідомлення-рішення від 14.01.2025 за №00015930708.
Тобто, на час проведення перевірки вказаний документ був відсутній, натомість норми податкового законодавства не обмежують період подання платником податків необхідних документів лише за часом проведення податкової перевірки. Право надавати заперечення щодо висновків податкового органу та долучення до матеріалів справи доказів на підтвердження таких заперечень надається платнику на всіх стадіях податкового контролю, так і на стадіях судового процесу, на яких допускається подання учасником процесу нових доказів. В іншому випадку, обмеження судом предмету дослідження призвело б до неповноти дослідження та порушення справедливого балансу. 
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15.06.2022 у справі № 420/2808/20 та від 19.10.2022 у справі №160/8762/21, що враховується судом відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України.
Таким чином, враховуючи встановлені у справі обставини, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що податковим органом не доведено наявність підстав для нарахування позивачу пені за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності, відтак податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Харківській області №00015930708 від 14.01.2025 є протиправним та підлягає скасуванню.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.
Згідно із ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Таким чином, колегія суддів, переглянувши рішення суду першої інстанції, дійшла висновку, що при прийнятті рішення, суд першої інстанції дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального права.
Наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують. 
Керуючись ст. ст. 311, 315, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області - залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.11.2025 по справі № 520/9485/25 - залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 		А.О. Бегунц 	
Судді	   	Я.В. П`янова   В.Б. Русанова