ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/2240/26 Справа № 932/313/25 	  	Суддя у 1-й інстанції - Потоцька С. С. Суддя у 2-й інстанції - Петешенкова  М. Ю.	

Категорія 81 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2026 року м. Дніпро
Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді Петешенкової М.Ю.,
суддів: Макарова М.О., Городничої В.С., 
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу
за апеляційною скаргою ОСОБА_1 
на ухвалу Шевченківського районного суду міста Дніпра від 03 листопада 2025 року про відмову у виправленні описки у складі судді Потоцької С.С.
у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Дарницький відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту, що має юридичне значення, -
В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Дніпра від 03 листопада 2025 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 03 квітня 2025 року у справі № 932/313/25, відмовлено.
Ухвала суду мотивована відсутністю підстав для внесення виправлень у рішення суду, оскільки не є описками суду у розумінні положень статті 269 ЦПК України.
Не погодившись з такою ухвалою суду, ОСОБА_1 звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просив ухвалу суду скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити заяву про виправлення описки.
Апеляційна скарга мотивована тим, що на теперішній час реалізація рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 03 квітня 2025 року неможлива, оскільки резолютивна частина рішення не містить необхідних відомостей для реалізації прав заявника.
Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.
Згідно із ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції про внесення або відмови у внесенні виправлень у рішення розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу суду без змін, з наступних підстав.
Судом встановлено, що у січні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою, в якій просив встановити факт державної реєстрації шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .
Рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 03 квітня 2025 року заяву ОСОБА_1 задоволено.
Встановлено факт державної реєстрації шлюбу між громадянином ОСОБА_1 (паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Центрально-Міським РВ Макіївського МУ УМВС України Донецької області 12 грудня 2003 року, РНОКПП НОМЕР_2 та громадянкою України ОСОБА_2 (паспорт серії НОМЕР_3 , виданий Ясинуватським МРВ УМВС України в Донецькій області 25 липня 2002 року), який зареєстрований 06 липня 2002 року відділом реєстрації актів громадянського стану Ясинуватського міського управління юстиції Донецької області, актовий запис № 116.
У серпні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про виправлення описки у рішенні Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 03 квітня 2025 рок.
Заява мотивована тим, що у зв`язку із відсутністю у рішенні суду персональних даних чоловіка та дружини, які є обов`язковими для заповнення актового запису про шлюб відповідно до Інструкції з ведення державного реєстру актів цивільного стану громадян, Дарницьким відділом ДРАЦС було відмовлено у поновленні актового запису. 
Згідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвали описки чи арифметичні помилки.
Під час вирішення питання про виправлення описок та арифметичних помилок у рішенні суд позбавлений можливості перевіряти законність та обґрунтованість цього судового рішення.
Описка - це помилка, яка пов`язана з неправильним написанням слів у тексті судового рішення. Виправленню підлягають виключно ті описки, які істотно впливають на суть прийнятого судового рішення та його виконання. Такими описками, зокрема, можуть бути: неправильне написання прізвищ, імен, по-батькові, найменувань учасників судового процесу, найменувань та адрес знаходження спірного майна, встановлених дат та строків тощо.
Тобто, під опискою слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, тощо).
Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.
Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 11 січня 2022 року у справі № 921/730/13-г/3 (провадження № 12-6гс20) вказала на те, що правила статті процесуального законодавства, яка регламентує виправлення описок, передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. При цьому опискою визнається помилка, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат і строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання.
Щодо меж повноважень судів виправляти описки в своїх рішеннях та щодо можливості при цьому судами змінювати ухвалені ними рішення Верховний Суд зробив свій правовий висновок в постанові від 13 липня 2022 року у справі № 761/14537/15-ц, у якій дійшов висновку, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має прав змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
За змістом наведеної вище заяви вбачається, що фактично заявник просить суд мінити резолютивну частину рішення суду, що є недопустимим у порядку виправлення описки.
У зв`язку із тим, що резолютивна частина рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 03 квітня 2025 року відповідає заявленим у прохальній частині вимогам, містить усі необхідні відомості для виконання рішення, суд першої інстанції дійшов до правильного висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про виправлення описки.
Дослідивши зміст заяви про виправлення описки та враховуючи викладене вище правове регулювання вирішення питання про внесення виправлень у судове рішення, колегія суддів дійшла до висновку про правильність відхилення її вимог згідно оскаржуваної ухвали суду першої інстанції, адже заявник фактично просив внести виправлення у резолютивну частину рішення суду, тим самим викласти його в іншій редакції.
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, оскільки вимоги заяви про виправлення описки фактично зводяться до змінити резолютивної частини судового рішення, яке набрало законної сили, а зазначені заявником підстави для виправлення описки в рішенні суду не можуть вважатися опискою в розумінні положень ст. 269 ЦПК України.
Посилання скаржника в апеляційній скарзі на те, що на теперішній час реалізація рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 03 квітня 2025 року неможлива, оскільки його резолютивна частина не містить необхідних відомостей для реалізації прав заявника, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки в резолютивній частині рішення суду містяться усі необхідні відомості для його виконання.
Доводи апеляційної скарги не містять посилань на такі порушення, що призвели до неправильного вирішення питання щодо розгляду заяви про виправлення описки, тому, з огляду на положення ст. 376 ЦПК України, не можуть бути підставою для скасування оскаржуваної ухвали суду.
Отже, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.
Додатково колегія суддів вважає за потрібне звернути увагу, що дії або бездіяльність працівника органу державної реєстрації актів цивільного стану можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державної реєстрації актів цивільного стану, Міністерства закордонних справ України та/або до суду (ч.2 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану»).
Згідно із ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного, колегія суддів приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали суду першої інстанції без змін.
Згідно ст. 141 ЦПК України, судові витрати, у зв`язку з переглядом судового рішення, розподілу не підлягають.
Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Ухвалу Шевченківського районного суду міста Дніпра від 03 листопада 2025 року- залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення та оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 19 березня 2026 року.

Головуючий: М.Ю. Петешенкова

Суддя: М.О. Макаров

В.С. Городнича