РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 березня 2026 року 	справа № 580/13750/25 	
	м. Черкаси 	

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової розглянув у письмовому порядку за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу №580/13750/25 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 , ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, ухвалив рішення.
І. ПРОЦЕДУРА / ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ
15.12.2025 вх.№62365/25 позивач у позовній заяві просить: 
- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо не проведення перерахунку розміру грошового забезпечення ОСОБА_1 з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (але не менше 50% розміру мінімальної заробітної плати), встановленого на 01.01.2025 Законом України від 19.11.2024 №4059-IX «Про Державний бюджет України на 2025 рік» на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» та не оформлення і не надання до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві оновленої довідки про розмір його грошового забезпечення станом на 18.06.2025 відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу та окладу за військовим званням визначені шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2025, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704, а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення та премії) визначених, виходячи з посадового окладу та окладу за військовим званням, перерахованих шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2025, для проведення перерахунку основного розміру пенсії з 01.07.2025;
- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 перерахувати розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (але не менше 50% розміру мінімальної заробітної плати), встановленого на 01.01.2025 Законом України від 19.11.2024 №4059-IX «Про Державний бюджет України на 2025 рік» на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» та оформити і надати до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві оновлену довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 18.06.2025 відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №262-ХIІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу та окладу за військовим званням визначені шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2025, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704, а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення та премії) визначених, виходячи з посадового окладу та окладу за військовим званням, перерахованих шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2025, для проведення перерахунку основного розміру пенсії з 01.07.2025.
Ухвалою суду від 05.01.2026 прийнята позовна заява до розгляду та відкрите провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження.
Суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі (ч.1 ст.258 КАС України). Відповідно до ч. 2. ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті, зміст якої відповідає змісту ч. 4 ст. 12 КАС України. У разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі під час розгляду справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (ч.4 ст.229 КАС України).
ІІ. ДОВОДИ ПОЗИВАЧА
В обґрунтуванні адміністративного позову зазначається, що позивач є пенсіонером та отримує пенсію відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб». На виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2025 у справі №580/10341/24 ІНФОРМАЦІЯ_2 видана довідка про розмір грошового забезпечення для проведення перерахунку пенсії від 21.02.2025 №15/2490/с про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023, що враховується для перерахунку пенсії, розміри складових якого визначено виходячи із прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установленого з 01.01.2023 Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» від 02.11.2022 №2710-IX з 01.01.2023 у сумі 2684 грн.
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА 
Відповідач правом на подачу відзиву не скористався, копію ухвалу про відкриття провадження та адміністративний позов отримав в підсистему Електронний суд.
ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ
Суд встановив, що позивач перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Черкаській області та отримує пенсію за вислугу років, призначену відповідно до Закону №2262.
На виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2025 у справі №580/10341/24 ІНФОРМАЦІЯ_2 видана довідка про розмір грошового забезпечення для проведення перерахунку пенсії від 21.02.2025 №15/2490/с про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023.
Матеріали справи не містять доказів незгоди позивача щодо рішень/розпоряджень роботодавця під час проходження служби у зв`язку із нарахуванням грошового забезпечення, зокрема: шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року та/або на іншу дату з одночасним виконанням обов`язку страхувальника і податкового агента щодо оплати праці.
Суд встановив, що на підтвердження позовних вимог позивач не надав жодного документа та/або довідки, публічної інформації про нарахування у 2023 році грошового забезпечення за прирівняною посадою з використанням під час обчислення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, іншого/відмінного ніж 1762 грн та/або про нарахування премії з урахуванням середнього значення. 
Вважаючи дії відповідача протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом, проте зміст і характер порушеного права не обгрунтував/ не окреслив про втручання у яке право позивача йдеться.
Суд встановив, що 01.10.2025 ОСОБА_1 просив: оформити та подати до Головного Управління Пенсійного фонду України в м.Києві оноалену довідку про грошове забезпечення станом на 18.06.2025 для перерахунку пенсії з 01.07.2025, проте заяви про проведення перерахунку розміру грошового забезпечення ОСОБА_1 з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (але не менше 50% розміру мінімальної заробітної плати), встановленого на 01.01.2025 Законом України від 19.11.2024 №4059-IX «Про Державний бюджет України на 2025 рік» на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» та/або про визначення шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2025, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704, а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення та премії) визначених, виходячи з посадового окладу та окладу за військовим званням, перерахованих шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2025 та/або про надання довідки чи оновленої довідки станом на 18.06.2025 за прирівняною посадою матеріали позовної заяви не містять.
Спірним з позиції позивача є підстави для видачі довідки позивачу про розмір грошового забезпечення колишнім роботодавцем станом на 01 січня із застосуванням під час обчислення розміру посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням грошового забезпечення відповідно до прожиткового мінімуму для працездатних осіб шляхом множення на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14, постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 для перерахунку пенсії станом на 1 січня року відмінним від застосованої величини 1762 грн порівняно до грошового забезпечення діючих службовців з нарахованим ЄСВ та виконанням обов`язку податкового агента, а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, визначених, виходячи з посадового окладу та окладу за військовим званням, перерахованих шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2025, для проведення перерахунку основного розміру пенсії з 01.07.2025.
Преюдицію утворюють виключно лише ті обставини, що безпосередньо досліджувалися і встановлювалися судом, що знайшло відображення в мотивувальній частині судового акта.
У справі № 580/8895/25 встановлено, що Позивач перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в м.Київ та отримує пенсію відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 №2262-ХІІ. Позивач звернувся до відповідача щодо підготовки на направлення до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Київ оновленої довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії станом на 01.01.2024. Листом від 28.07.2025 №ФА148144 відповідач повідомив позивача, що оскільки органами Пенсійного фонду України перерахунок пенсії колишнім військовослужбовцям з 01.01.2024 не здійснювався, та списки осіб для складання довідок станом на вказану вище дату на адресу ІНФОРМАЦІЯ_3 не надходили, для надання такої довідки на зазначену дату у ІНФОРМАЦІЯ_3 підстав немає. У справі № 580/2423/25 Позивач просив визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві щодо відмови здійснити перерахунок та виплату пенсії позивачу на підставі довідки про розмір грошового забезпечення від 21.02.2025 №15/2490/с, виданої ІНФОРМАЦІЯ_4 . У справі № 580/11703/25 Позивач просив визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві, викладених у листі від 02.10.2025 за №45243-52061/Г-02/8-2600-25, у неприйняті рішення та безпідставній відмові щодо не проведення перерахування та невиплати нарахованих сум пенсії ОСОБА_1 з обмеженням максимальним розміром, починаючи з 01.02.2023, з 01.03.2024, з 01.01.2025 та 01.03.2025, обчислених в розмірі 70% сум грошового забезпечення.
Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. 
Розглянувши подані документи і матеріали, перевіривши аргументи щодо обставин справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів сукупно, суд дійшов висновку, що позов не належить до задоволення з огляду на таке.
V. НОРМАТИВНО-ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів. Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини 4 статті 63 Закону №2262 усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.
Кабінет Міністрів України постановою від 13.02.2008 №45 затвердив Порядок проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України “Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб” (далі Порядок №45), пунктом 1 якого передбачено, що пенсії, призначені відповідно до Закону №2262-ХІІ, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пункту 2 Порядку №45 Пенсійний фонд України після прийняття Кабінетом Міністрів України рішення щодо перерахунку пенсій та отримання відповідного повідомлення від Мінсоцполітики повідомляє своїм головним управлінням в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі (далі - головні управління Пенсійного фонду України) про підстави для проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку (далі - списки), та надсилає відповідну інформацію Міноборони, МВС, Національній поліції, Мін`юсту, Мінінфраструктури, СБУ, Службі зовнішньої розвідки, ДФС, Управлінню державної охорони, Адміністрації Держспецзв`язку, Адміністрації Держприкордонслужби, ДСНС, Службі судової охорони (далі - державні органи). Головні управління Пенсійного фонду України у десятиденний строк з моменту надходження зазначеного повідомлення складають списки за формою згідно з додатком 1 та подають їх органам, які уповноважені рішеннями керівників державних органів (далі - уповноважені органи) видавати довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії. Згідно із пунктом 3 Порядку №45 на підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 (далі - довідки) та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України. Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком.
30.08.2017 Кабінет Міністрів України прийняв постанову №704 “Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб”, пунктом 4 якої було установлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.
21.02.2018 Кабінет Міністрів України прийняв постанову №103 “Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб”, пунктом 1 якої був передбачений перерахунок пенсій, призначених згідно із Законом України “Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб” (далі - Закон) до 1 березня 2018 р., та пунктом 6 вказаної постанови були внесені зміни до пункту 4 Постанови №704, а саме: “ п.4. установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14”. Постановою №103 внесені зміни до пункту 10 Постанови №704 та передбачено, що Постанова №704 набирає чинності з 01.03.2018.
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18 визнаний протиправним пункт 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103 “Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб”.
Відповідно до частини першої статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії у часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.
Позицію щодо незворотності дії в часі законів та інших нормативно-правових актів неодноразово висловлював Конституційний Суд України. Так, згідно з висновками щодо тлумачення змісту статті 58 Конституції України, викладеними у рішеннях Конституційного Суду України від 13 травня 1997 року № 1-зп, від 09 лютого 1999 року № 1-рп/99, від 05 травня 2001 року № 3-рп/2001, від 13 березня 2012 року № 6-рп/2012, закони та інші нормативно-правові акти поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності; дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється із втратою ним чинності, до певного юридичного факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце; дія закону та іншого нормативно-правового акта не може поширюватися на правовідносини, що виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або НПА. Виняток з даного правила, закріплений у частині першій статті 58 Конституції України, складають випадки, коли закони та інші нормативно-правові акти пом`якшують або скасовують відповідальність особи.
Конституційний Суд України (Рішення від 13 травня 1997 року № 1-зп) висловив позицію, згідно якої закріплення принципу незворотності дії нормативно-правового акта у часі на конституційному рівні є гарантією стабільності суспільних відносин, у тому числі відносин між державою і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього закону чи іншого нормативно-правового акта. У Рішенні від 03 жовтня 1997 року № 4-зп Конституційний Суд України також надав роз`яснення щодо порядку набрання чинності Конституцією України та іншими нормативно-правовими актами; конкретна сфера суспільних відносин не може бути водночас врегульована однопредметними нормативними правовими актами однакової сили, які за змістом суперечать один одному; звичайною є практика, коли наступний у часі акт містить пряме застереження щодо повного або часткового скасування попереднього; загальновизнаним є й те, що з прийняттям нового акта, якщо інше не передбачено самим цим актом, автоматично скасовується однопредметний акт, що діяв у часі раніше, тобто діє правило lex posterior derogat priori - “наступний закон скасовує попередній”.
Верховний Суд України, у постанові від 02 грудня 2008 року у справі № 21-1169во08, зазначив: норми права, що зазнавали змін, мають застосовуватися виключно у межах дії кожної з їх редакцій і не можуть бути застосовані за аналогією права.
Відповідно до пункту 32 Правил підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 06 вересня 2005 року № 870, - визнання таким, що втратив чинність, акта Кабінету Міністрів України чи його скасування не поновлює дію актів, які визнані ним такими, що втратили чинність, чи які скасовані таким актом. Дія акта Кабінету Міністрів України поновлюється шляхом прийняття відповідного акта або із зазначенням в тексті акта про визнання таким, що втратив чинність, акта Кабінету Міністрів України чи про його скасування.
Верховний Суд у справі № 380/10617/22 (позивач вважав, що має право на перерахунок пенсії відповідно до статей 43, 51, 63 Закону № 2262-ХІІ на підставі довідки від 28.09.2021 № 129, виданої Головним управлінням ДФС у Львівської області за нормами, чинними на 01.12.2020) наголошує на тому, що заява пенсіонера та додані до неї документи, що дають право на подальше підвищення пенсії (довідка про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій), є підставою для перерахунку раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за Законом № 2262-ХІІ, проте за умови, якщо її видача державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено Порядком № 45, обумовлена зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством. Верховний Суд, не заперечуючи право позивача на перерахунок його пенсії, з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, відсоткової надбавки за вислугу років, а також додаткових видів грошового забезпечення, у тому числі із урахуванням у його складі надбавки за особливості проходження служби та премії, вважає, що їх розмір має бути обчислений за нормами, чинними станом на момент виникнення підстав для перерахунку пенсії, тобто станом на момент підвищення грошового забезпечення на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України (п.56). Аналогічна правова позиція неодноразово висловлена Верховним Судом, зокрема: у постанові від 14.03.2023 у справі №380/15276/21 (п.57). (https://reyestr.court.gov.ua/Review/116242007).
12.05.2023 Кабінетом Міністрів України прийнята постанова №481: скасований підпункт 1 пункту 3 змін, що вносяться до постанов Кабінету Міністрів України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 р. № 103 “Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб” - внесено зміни до пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. № 704 “Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб”, що викладений абзац перший в редакції: “установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу та деяких інших осіб розраховуються виходячи з розміру 1762 гривні та визначаються шляхом множення на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14”. Згідно постанови КМУ №481 від 12.05.2023 розрахунок посадових окладів та окладів за спеціальними званнями здійснюється виходячи з фіксованої суми 1762 грн.
У справах №580/3250/23, 580/3277/23 (ЄДРСР 113603715, 113603711) суд апеляційної інстанції зазначив: на момент виникнення спірних правовідносин положення пункту 4 Постанови №704 у жодній редакції не діяли, а отже підстави для визначення грошового забезпечення станом 01.01.2023 з врахуванням прожиткового мінімуму та надання довідки позивачу для перерахунку його пенсії з 01.01.2023 відсутні.
Верховний Суд у справі №160/3142/21 ЄДРСР 11568550025 висновує: відповідно до Порядку №45, по-перше: для перерахунку пенсій грошове забезпечення враховується у розмірі, встановленому за відповідною посадою (посадами), якою, відповідно до п. 6 Порядку №45 вважається посада, що за класифікаційними характеристиками, зокрема назвою, розміром посадового окладу, функціональністю та організаційним рівнем підрозділу у структурі органу (організації, установи, військової частини тощо) прирівнюється до посади, з якої особа була звільнена. По-друге, під час перерахунку пенсії не враховуються додаткові види грошового забезпечення та премії, які скасовані чи такі що не виплачуються на момент виникнення права на перерахунок пенсії(п.25); станом на час виникнення у позивача права на перерахунок пенсії, був зобов`язаний видати довідку про грошове забезпечення, виходячи із його встановленого розміру за відповідною посадою (саме на час виникнення права на перерахунок пенсії), а не виходячи із розмірів видів грошового забезпечення (у їх відсотковому значенні), що приймалися до уваги під час призначення позивачу пенсії. Відповідач був зобов`язаний вказати у довідці лише ті види грошового забезпечення, які на час виникнення у позивача права на перерахунок пенсії були передбачені нормативно-правовими актами та які фактично виплачувалися військовослужбовцям за відповідною посадою.
Верховний Суд вказує: під час складання довідок для перерахунку військових пенсій розмір премій та додаткових надбавок має визначатися, виходячи із середніх фактичних виплат за відповідною посадою у конкретному територіальному органі за місяць, у якому виникло право на перерахунок. Принцип офіційного з`ясування обставин (ex-officio) зобов`язує адміністративний суд самостійно виявляти та витребовувати докази, необхідні для перевірки правильності обчислення грошового забезпечення, якщо учасник справи обґрунтовано оспорює дані, наведені суб`єктом владних повноважень (висновки від 30 вересня 2025 року у справі № 280/8532/24).
Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється під час розгляду справи по суті та є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові. Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 12 червня 2018 року у справі № 826/4406/16, від 15 серпня 2019 року у справі № 1340/4630/18, від 23 грудня 2019 року у справі № 712/3842/17, від 27 лютого 2020 року у справі № 500/477/15-а.
VІ. ОЦІНКА СУДУ
У позовній заяві та заяві від 01.10.2025 не йдеться про зміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, не вказано і про середні фактичні виплати за відповідною посадою у конкретному територіальному органі за місяць, немає покликань на недотримання алгоритму відповідачем у спірних правовідносинах щодо довідки у контексті ч.5 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ч.4 ст.6 Закону України «Про адміністративну процедуру» щодо висновків Верховного Суду формування складових грошового забезпечення за прирівняною посадою, немає доказів про отримання попередньої довідки станом на 18.06.2026 у зв`язку з бажанням отримати оновлену довідку за відсутності власного розрахунку деструктивних відхилень щодо основного розміру пенсії з 01.07.2025.
Як загальновідомо відповідач є страхувальником і податковим агентом під час нарахування грошового забезпечення діючим працівникам, але не для звільнених осіб у контексті нарахування ЄСВ і ПДФО на фонд оплати праці лише застрахованої особи.
Суд бере до уваги, що ВС у справі № 580/2970/22 ЄДРСР 108319243 зазначає: Кабінету Міністрів України делеговано право встановлювати умови і порядок перерахунку пенсій, а також розміри складових грошового забезпечення для проведення. Алгоритм дій, що повинні вчинити органи у зв`язку із втратою чинності положеннями пунктів 1, 2, 3 Постанови № 103 та змін до пункту 5 і додатку 2 Порядку №45 не змінився. Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком. Пенсіонери подають органам, що призначають пенсії, додаткові документи, що дають право на підвищення пенсії. Відповідно до пункту 4 Порядку № 45 перерахунок пенсії здійснюється на момент виникнення такого права і проводиться у строки, передбачені частинами другою і третьою статті 51 Закону № 2262-ХІІ. З урахуванням приписів ст. 63 Заону № 2262 перерахунок пенсії військовослужбовцям можливий лише у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення діючим працівникам. 
Кабінет Міністрів України не приймав змін до Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону № 2262, не приймав інших рішень щодо перерахунку таких пенсій, списки осіб від Головного управління Пенсійного фонду в Черкаській області, пенсії яких належать перерахунку до Управління Служби безпеки України в Черкаській області для складання довідок з метою перерахунку пенсії від ПФУ не надходили, тому мета отримання довідки для перерахунку пенсії особі не відповідає встановленому алгоритму дій у таких правовідносинах.
Матеріали справи не містять доказів на підтвердження здійснення нарахування ІНФОРМАЦІЯ_2 діючим працівникам у 2023 з величини розрахунку іншої крім 1762 грн з одночасним виконанням роботодавцем обов`язку податкового агента і страхувальника щодо фонду оплати праці.
За оцінених доказів і з`ясованих обставин справи суд не встановив протиправної бездіяльності відповідача чи незаконного втручання у право позивача на мирне володіння майном під час розгляду заяви від 01.10.2025 щодо направлення оновленої довідки до органу ПФУ за відсутності попередньої довідки станом на 18.06.2025.
Позовні вимоги щодо бездіяльності у непроведенні перерахунку розміру грошового забезпечення ОСОБА_1 з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (але не менше 50% розміру мінімальної заробітної плати), встановленого на 01.01.2025 є необгрунтованими і передчасними, позаяк доказів звернення про таке нарахування/обчислення до позову не надані, тому суд відмовляє у задоволенні за відсутності відповідного прохання Позивача і не встановленої протиправної бездіяльності.
Верховний Суд у постанові від 13.05.2024 у справі № 140/25972/23 ЄДРСР 119026325 вказав, що п.29 - позивач не довів суду, що він є непрацюючим пенсіонером; п.30 - позивач не звертався до відповідача із проханням нарахувати та виплатити, що свідчить про передчасність звернення позивача до суду з цим позовом.
Верховний Суд у справі № 640/11938/20 зазначає: порушення вимог Закону рішенням чи діями суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання їх судом протиправними, оскільки обов`язковою умовою визнання їх протиправними є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями чи рішенням з боку відповідача, зокрема наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого поданий позов. 
VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ
Загальновідомо, що Кабінет Міністрів України відповідно до ст.116 Конституції України забезпечує проведення фінансової, цінової, інвестиційної та податкової політики; політики у сферах праці й зайнятості населення, соціального захисту. Відомостей про те, що Президент України відповідно до п.16 ст.106 Конституції України зупинив дію акта Кабінету Міністрів України з мотивів невідповідності цій Конституції з одночасним зверненням до Конституційного Суду України щодо їх конституційності позивач не надав.
За відсутності будь-яких доказів, та за відсутності будь-яких інших рішень Кабінету Міністрів України щодо зміни розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення, бездоказове покликання на те, що військовослужбовцям у 2025 року виплачувалось грошове забезпечення у збільшеному розмірі, відмінним від розрахункової величини 1762 грн, є безпідставним. Збільшення виплат військовослужбовцям у період воєнного стану не може визнаватись судом постійним та не свідчить про систематичний характер.
Суд доходить висновку, що позивач обрав неналежний спосіб захисту, формуючи вимогу про перерахунок грошового забезпечення без відповідного звернення до колишнього роботодавця у установлені строки та вимогу про оновлену довідку без надання розрахунку деструктивних відхилень щодо кожної складової попередньої довідки, не вказавши зміст і характер порушеного права у спірних правовідносинах обраним відповідачем.
Велика Палата у постанові від 12 листопада 2025 року у справі № 306/2708/23 вказала, що статтею 233 КЗпП України визначено три випадки обчислення початку перебігу строку звернення до суду. Перебіг строку звернення до суду починається у разі: вирішення трудового спору - з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права (тримісячний строк звернення до суду); розгляду справи про звільнення - з дня вручення копії наказу про звільнення (місячний строк звернення до суду); розгляду справи про звільнення - з дня видачі трудової книжки (місячний строк звернення до суду). У постанові № 420/20606/24 Верховний суд розмежував сфери впливу рішення Конституційного Суду України, яке стосується лише працівників, що продовжують працювати, а для тих, хто звільнився, тримісячний строк звернення залишається чинним і є конституційним. Строк відліку починається з моменту отримання письмового повідомлення про суми, нараховані під час звільнення.
Оцінюючи обґрунтованість доводів Позивача та докази на підтвердження щодо перевірки бездіяльності відповідача під час розгляду заяви від 01.10.2025 із метою оформлення/направлення довідки до органу ПФУ для перерахунку пенсії без наявних доказів застосування іншої величини, крім 1762 грн під час обчислення грошового забезпечення діючим працівникам з одночасним виконанням обов`язків податкового агента і страхувальника, суд дійшов висновку за не виявленого протиправного втручання у право позивача знати і бути почутим, що відповідач за відсутності підстав для вчинення дій з дотримання процедур встановленого алгоритму через незміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, відмовляючи у складанні та не направленні до Головного управління Пенсійного фонду України в м.Києві довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2025 (без отримання в установленому порядку списків та рішень Уряду щодо підвищення грошового забезпечення особи за прирівняною посадою) діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, тому суд дійшов висновку, про необґрунтованість позовних вимог і наявні підстави для відмови у задоволенні адміністративного позову.
VІІІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ
Враховуючи ст. 139 КАС України судові витрати не належать розподілу.
Керуючись ст. 2, 5-16, 19, 73-78, 90, 139, 242-246, 255, 295-297 КАС України, суд
ВИРІШИВ:
У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.
Судові витрати не розподіляються.
Рішення набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, що може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо у судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів ЄСІТС з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до рішення ВРП від 17.08.2021 №1845/О/15-21.
Копію рішення направити cторонам справи:
позивач: ОСОБА_1 [ АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ];
відповідач: ІНФОРМАЦІЯ_2 [ АДРЕСА_2 , ЄДРПОУ НОМЕР_2 ].
Рішення суду складене 06.03.2026.

Суддя 	Лариса ТРОФІМОВА