10.02.2026 Справа № 756/2258/25

Справа №756/2258/25
Провадження №2/756/324/26
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2026 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Тихої О.О.,
за участі секретаря судового засідання Ребеко О.К., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва», про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, 

УСТАНОВИВ:
Позивач звернулася до Оболонського районного суду м. Києва з позовом до відповідачів, у якому просила стягнути з відповідачів у солідарному порядку матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири, у розмірі 350 227,00 грн.; витрати на проведення оцінки у розмірі 6 000,00 грн.; витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 20 000,00 грн.; витрати по сплаті судового збору у розмірі 3 502,27 грн. 
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 . 
21.05.2024 сталося залиття належної позивачу квартири з квартири № 192 , що розташована над квартирою позивача поверхом вище та яка належить відповідачам. За результатами обстеження квартир № 188 та № 192 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» було складено Акт про залиття від 28.05.2024 № 712, яким встановлено, що причиною залиття стало пошкодження внутрішньо квартирної мережі гарячого водопостачання, а саме: пошкодження гнучкого шлангу підводу води у ванній кімнаті. Внаслідок залиття зафіксовано пошкодження стін, стелі та підлоги у трьох житлових кімнатах, коридорі, ванній. 
Відповідно до звіту про оцінку збитків № 75/24 від 30.06.2024, складеного суб`єктом оціночної діяльності - ФОП ОСОБА_5 , розмір матеріальних збитків, завданих внаслідок залиття квартири, становить 350 227,00 грн. За проведення оцінки матеріальних збитків позивачем сплачено 6 000,00 грн. 
З огляду на те, що залиття квартири сталося з вини відповідачів, які у добровільному порядку не відшкодували завдану шкоду, позивач просить стягнути з відповідачів солідарно на її користь матеріальну шкоду у розмірі 350 227,00 грн., понесені витрати на проведення оцінки у розмірі 6 000,00 грн., витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 20 000,00 грн.; витрати по сплаті судового збору у розмірі 3 502,27 грн. 
Ухвалою судді від 12.03.2025 відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання. 
04.04.2025 до суду надійшли письмові пояснення третьої особи КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва», у яких представник просила задовольнити позов та зазначила, що 21.05.2024 о 23 год. 34 хв., згідно з даними Центральної диспетчерської служби Оболонського району м. Києва, від мешканців квартири АДРЕСА_4 надійшла заявка № 997222 щодо залиття, яке почалося у вказаній квартирі. Після чого працівниками аварійної служби Оболонського району було перекрито гаряче водопостачання на цю квартиру до встановлення причин залиття. У подальшому стало відомо, що вказана ситуація є «внутрішньоквартирним питанням», оскільки пошкоджений гнучкий шланг підводу води у ванній кімнаті квартири № 192 . Наступного дня 22.05.2024 о 09 год. 54 хв. з Центральної диспетчерської служби Оболонського району м. Києва від мешканців квартири АДРЕСА_1 надійшла заявка № 9973132 про обстеження вказаної квартири у зв`язку з залиттям 21.05.2024 з квартири АДРЕСА_4 . 28.05.2024 працівниками ОД-505 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» був складений Акт про залиття № 712, у якому зазначено причину залиття: пошкодження внутрішньоквартирної мережі гарячого водопостачання - пошкодження гнучкого шлангу підводу води у ванній кімнаті, що є зоною відповідальності власників вказаної квартири. Відповідачі до третьої особи з будь-якими заявами щодо проведення повторних оглядів з метою оспорювання зазначених в Акті про залиття від 28.05.2024 причин залиття або їх наслідків не зверталися. 
Ухвалою суду від 09.06.2025, занесеною до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті. 
Позивач ОСОБА_1 та представник позивача - адвокат Трунілов Я.О., у судове засідання не з`явилися, представник позивача надіслав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності та відсутності позивача. 
Відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Маркін С.І., у судове засідання повторно не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку.

Представник третьої особи подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги просила задовольнити. 
Відповідно до ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.
У разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (див. постанову Верховного Суду від 03 травня 2022 року у справі № 520/5386/15-ц).
Слід зазначити, що за клопотанням представника відповідача Маркіна С.І. з метою забезпечення його права на ознайомлення з позовними вимогами та доказами, поданими в їх обгрунтування, матеріали справи було переведено в електронну форму та приєднано до справи, про що головним спеціалістом з інформаційних технологій складений відповідний акт. 
Враховуючи, що відповідачі належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, відповідачі та представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Маркін С.І., у судове засідання не з`явилися без поважних причин, відзив на позовну заяву не подали і представник позивача не висловив заперечень проти заочного розгляду справи, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів та ухвалити заочне рішення.
У зв`язку з неявкою в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. 
Позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 03.09.1998, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гаценко І.О., номер у реєстрі 3600. Право власності відповідача на вказану квартиру зареєстроване в Київському міському бюро технічної інвентаризації 18.09.1998.
Згідно з інформаційною довідкою Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» № 062/14-7679 від 29.07.2024 квартира АДРЕСА_4 на праві приватної власності зареєстрована за відповідачами ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . 
21.05.2024 сталося залиття належної позивачу квартири АДРЕСА_1 з квартири АДРЕСА_4 . 
22.05.2024 ОСОБА_1 звернулася до обслуговуючої дільниці № 505 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» з заявою про обстеження її квартири після залиття в ніч на 22.05.2024 та складення акту про залиття (вх. № 463/505/Б-56). 
28.05.2024 комісією у складі головного інженера ОД-505 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» Волошиної Н.М., майстра рем. групи Коцюруби В.І. , майстра техдільниці Мамренко Т.В. складено Акт про залиття № 712, відповідно до якого залиття квартири № 188 з квартири АДРЕСА_4 сталося внаслідок пошкодження внутрішньоквартирної мережі гарячого водопостачання, а саме: пошкодження гнучкого шлангу підводу води у ванній кімнаті. Причиною зазначеного пошкодження є утримання внутрішньоквартирних інженерних мереж у неналежному технічному стані. 
Внаслідок залиття пошкоджено: у залі - стіни, шпалери 6 кв. м, підлога - розбухання ламінатної дошки 8 кв. м, підвісна стеля з гіпсокартону зі слідами залиття 3 кв. м; у дитячій кімнаті - стіни, шпалери 2 кв. м, підлога - розбухання ламінатної дошки 10 кв. м, розбухання дверного полотна; у кімнаті - підлога - розбухання ламінатної дошки 7,5 кв. м; у коридорі - підлога - розбухання ламінатної дошки 10 кв. м, стіни - шпалери 3 кв. м, у межах доступу зафіксовано відшарування фарби 2 кв. м, решту стіни неможливо оглянути через наявність вбудованої шафи; на задній стінці у шафі наявні сліди залиття, стеля - провисання натяжної стелі 9 кв. м, розбухання гіпсокартону - 2 кв. м.
Комісією зроблено висновок про необхідність мешканцям квартири АДРЕСА_4 забезпечити утримання внутрішньоквартирних інженерних мереж, сантехнічного обладнання та сантехнічних приладів у належному технічному стані. 
На замовлення позивача суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_5 проведено оцінку матеріального збитку, завданого власнику квартири АДРЕСА_1 внаслідок залиття, за результатами якої складено Звіт № 75/24 від 30.06.2024. 
Відповідно до вказаного звіту розмір матеріальних збитків, завданих внаслідок залиття квартири, станом на момент складання звіту становить 350 227,00 грн. 
У Додатку № 1 до Звіту № 75/24 - Акті огляду пошкоджень оздоблення та вбудованих меблів після залиття квартири АДРЕСА_1 , складеному оцінювачем ОСОБА_5 05.06.2024 за результатами огляду квартири у присутності представника власника ОСОБА_8 , який також підписаний власником ОСОБА_1 , зазначено, що у кімнатах, коридорі, ванній, вбиральні виявлені наступні пошкодження: у кімнаті, площею 16,9 кв. м (залі): розходження стиків шпалер та фотошпалер стін близько 10,9 пог. м; локальні відшарування водоемульсійної фарби по периметру підвісного коробу стелі; деформування ламінату підлоги близько 7 кв. м.; у коридорі: деформування ламінату підлоги по всій площі; відшарування шпалер стін близько 0,4 кв. м та по стикам полотнищ близько 6,2 пог.м; відшарування штукатурки стіни над шафою близько 0,2 кв. м; деформація нижньої ДСП панелі вбудованої шафи; деформування полички навісної шафи; деформування гіпсокартону підвісного коробу стелі близько 2 кв. м; відшарування водоемульсійної фарби підвісного коробу та центральної частини стелі за натяжним полотнищем близько 2,5 кв. м; плівка натяжної стелі частково демонтована; у кімнаті, площею 9,9 кв. м (дитячій): відшарування шпалер стін близько 0,8 кв. м та по стикам полотнищ близько 5,1 пог.м; деформування лиштви, дверного коробу та доборної дошки. Після демонтажу лиштви на стіні та оборотній стороні наявні чорні осередки, схожі на грибок з характерним запахом; деформування дверного полотна на відстані до 1,5 см від рівня підлоги; деформація низу лівої бокової стійки та нижньої панелі ліжка; деформування ламінату підлоги по всій площі; у ванній кімнаті: деформування дверного полотна на відстані до 1 см від рівня підлоги; у вбиральні: деформування дверного полотна на відстані до 1 см від рівня підлоги; у кімнаті, площею 18,7 кв. м (спальні): деформування лиштви. Після демонтажу лиштви на стіні та оборотній стороні наявні чорні осередки, схожі на грибок з характерним запахом; деформування дверного полотна на відстані до 1 см від рівня підлоги; відшарування шпалер по стикам полотнищ близько 12,6 пог. м; деформування ламінату підлоги близько 6 кв. м; відшарування шару водоемульсійної фарби підвісної стелі близько 0,9 кв. м.
У приміщеннях квартири відчувається підвищена вологість повітря та вологість стін. Після повного демонтажу оздоблення ймовірне виявлення скритих дефектів. Експлуатаційних дефектів оздоблення не виявлено.
У Додатку № 1 до Звіту № 75/24 - Акті додаткового огляду пошкоджень оздоблення та вбудованих меблів після залиття квартири АДРЕСА_1 , складеному оцінювачем ОСОБА_5 27.06.2024 за результатами огляду квартири у присутності представника власника ОСОБА_8 , який також підписаний власником ОСОБА_1 , зазначено, що на момент огляду та під час огляду демонтовано: підвісну стелю коридору, ламінат з підложкою кімнат і коридору, лиштва дверних коробів ванної та вбиральні, шафи, шпалери стін кімнат та коридору. 
Виявлені наступні пошкодження: у кімнаті, площею 16,9 кв.м (залі): осередки чорного кольору, схожі на грибок на стяжці та підложці ламінату; розводи на шпаклівці стін близько 9 кв. м; у коридорі: осередки чорного кольору, схожі на грибок на стяжці та підложці ламінату; осередки чорного кольору, схожі на грибок на стінах по периметру приміщення, переважно на рівні до 8 см від рівня підлоги; часткова корозія каркасу підвісної стелі; осередки чорного кольору, схожі на грибок на оборотній стороні гіпсокартону підвісної стелі; розводи на шпаклівці стін близько 14 кв. м; деформування задньої стінки шафи-купе; у кімнаті, площею 9,9 кв. м (дитячій): осередки чорного кольору, схожі на грибок на стяжці та підложці ламінату; осередки чорного кольору, схожі на грибок на стінах по периметру приміщення, переважно на рівні до 8 см від рівня підлоги; розводи на шпаклівці стін близько 13 кв. м; у ванній кімнаті: деформування нижньої частини лиштви дверного коробу (стояки); у вбиральні: деформування нижньої частини лиштви дверного коробу (стояки); у кімнаті, площею 18,7 кв. м (спальні): осередки чорного кольору, схожі на грибок на стяжці та підложці ламінату; розводи на шпаклівці стін близько 9,3 кв. м. 
У приміщеннях квартири відчувається характерний запах грибка та плісняви. Після повного демонтажу оздоблення ймовірне виявлення скритих дефектів. 
Вартість оцінки вартості матеріального збитку оцінювачем ОСОБА_5 становить 6000,00 грн. та сплачена позивачем на користь ФОП ОСОБА_5 , що підтверджується актом прийому-передачі виконаних робіт від 30.06.2024; квитанцією від 30.06.2024. 
26.12.2024 представником позивача - адвокатом Труніловим Я.О., направлено відповідачам претензію про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, що мало місце 21.05.2024, у розмірі 350 227,00 грн., проте до теперішнього часу відповідачами майнова шкода у заявленому розмірі не відшкодована. 
За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди.
У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому, такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою.
Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.
При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.
Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Відповідно до ч. 1 ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. 
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пунктах 2, 3 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.
Особи, які спільно заподіяли шкоду, тобто заподіяли неподільну шкоду взаємопов`язаними, сукупними діями, або діями з єдністю наміру, несуть солідарну відповідальність перед потерпілими.
Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір.
Даний висновок зроблено Верховним Судом у постанові від 13.11.2019 у рамках розгляду цивільної справи 757/31418/15-ц, яку суд вважає за необхідним застосувати при розгляді даної справи.
Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.
За статтею 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Положеннями статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Як вже встановлено судом вище факт залиття квартири АДРЕСА_1 підтверджується Актом про залиття № 712 від 28.05.2024, згідно з яким причиною залиття є пошкодження гнучкого шлангу підводу води у ванній кімнаті квартири АДРЕСА_4 внаслідок утримання внутрішньоквартирних інженерних мереж у неналежному технічному стані. 
Вказаний акт складено згідно з вимогами Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207, оскільки у ньому містяться такі обставини: дата та місце складання; члени комісії, що складають акт; місце, де трапилось залиття; подія, що трапилась; наслідки залиття; а також причини залиття. Вказаний акт про залиття є належним та допустимим доказом наявності вини відповідачів у залитті квартири АДРЕСА_1 . 
Зазначені у ньому дані відповідачами не спростовані належними та допустимими доказами. 
При цьому суд також враховує правову позицію, викладену у постанові Верховного Суду від 12 листопада 2018 у справі №753/20314/15, згідно з якою не підписання акту відповідачами не впливає на його правильність, оскільки зворотного останніми не доведено. Відтак, якщо власник квартири, у якій сталася аварійна ситуація, що спричинила залиття, не підписав письмовий акт обстеження, це не призведе до втрати таким документом юридичної сили, а отже й доказового значення для справи.
Таким чином, установивши, що внаслідок залиття належної позивачу на праві власності квартири АДРЕСА_1 , що сталося з вини відповідачів як власників квартири АДРЕСА_4 , позивачу завдано майнової шкоди, суд приходить до висновку про покладення на відповідачів обов`язку з відшкодування цієї шкоди.
Згідно зі звітом суб`єкта оціночної діяльності ОСОБА_5 вартість матеріальних збитків, завданих позивачу внаслідок залиття квартири, становить 350 227,00 грн.
Надаючи оцінку вказаному звіту суд приходить до переконання, що вказаний звіт є повним і обґрунтованим, виконаний за результатами вивчення оцінювачем як технічної документації на квартиру та акту про залиття, так і особистого огляду наявних пошкоджень у квартирі, де сталося залиття. 
Відповідачами не спростовано належними та допустимими доказами розмір матеріальної шкоди, визначений суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_5 у Звіті № 75/24 від 30.06.2024. 
З огляду на викладене, суд приходить до переконання про доведеність того факту, що залиття квартири АДРЕСА_1 сталося з вини співвласників квартири АДРЕСА_4 ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .
Вирішуючи питання щодо розміру завданої майнової шкоди, суд приймає до уваги Звіт суб`єкта оціночної діяльності ОСОБА_5 № 75/24 від 30.06.2024, відповідно до якого розмір матеріальної шкоди, завданої власнику квартири АДРЕСА_1 внаслідок залиття, яке сталося 21.05.2024, становить 350 227,00 грн.
Таким чином, встановивши, що матеріалами справи доведено завдану шкоду, протиправність дій відповідачів як співвласників квартири, з якої сталося залиття, причинно-наслідковий зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири АДРЕСА_1 , суд приходить до висновку, що з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню в солідарному порядку матеріальна шкода у загальному розмірі 350 227,00 грн. 
Визначаючи солідарний порядок стягнення шкоди з відповідачів суд виходить з того, що шкода завдана спільними діями відповідачів, як співвласників квартири, частки у праві спільної власності яких не визначено (іншого суду не доведено).
Відповідно до ст. ст. 133, 137, 141 ЦПК України з відповідачів на користь позивача у дольовому порядку підлягають стягненню наступні документально підтверджені судові витрати: витрати на проведення оцінки збитків у розмірі 6 000,00 грн., тобто по 2 000,00 грн. з кожного; витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 20 000,00 грн., тобто з кожного по 6 666,67 грн.; витрати по сплаті судового збору у розмірі 3 502,27 грн., тобто з кожного по 1 167,42 грн. 
Керуючись статтями 2, 5, 12, 13, 76-81, 89, 133, 137, 141, 259, 263-265, 273, 280-282, 354, 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва», про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, задовольнити.
Стягнути солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду у розмірі 350 227 (триста п`ятдесят тисяч двісті двадцять сім) гривень 00 копійок. 
Стягнути в дольовому порядку з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 витрати на проведення оцінки збитків у розмірі 6 000 (шість тисяч) гривень 00 копійок, з кожного по 2 000 (дві тисячі) 00 копійок; витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 20 000 (двадцять тисяч) 00 копійок, з кожного по 6 666 (шість тисяч шістсот шістдесят шість) гривень 67 копійок; витрати по сплаті судового збору у розмірі 3 502 (три тисячі п`ятсот дві) гривні 27 копійок, з кожного по 1 167 (одній тисячі сто шістдесят сім) гривень 42 копійки. 
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
На рішення суду позивачем може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду. 
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відомості про учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_5 .
Відповідач 1: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_6 .
Відповідач 2: ОСОБА_4 , РНОКПП не відомий; останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_6 .
Відповідач 3: ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_6 .
Третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва», код ЄДРПОУ 39611267; місцезнаходження: м. Київ, вул. Північна, буд. 22. 
Дата виготовлення повного судового рішення - 10.02.2026.

Суддя О.О. Тиха