Справа 688/4611/25 
№ 2/688/520/26 

РІШЕННЯ 
Іменем України
(заочне)
20 квітня 2026 року          м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області в складі головуючого судді Стаднічук Н. Л., розглянув у письмовому провадженні цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредит-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

 
1. Короткий зміст позовних вимог
26.09.2025 ТОВ «ФК «КРЕДИТ-КАПІТАЛ» звернулося до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької областіз позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором № 5916238 від 13.08.2024 в сумі 34891,74 грн. 
В обґрунтування своїх вимог позивач послався на те, що 13.08.2024 між ТОВ «Мілоан» та ОСОБА_1 було укладено електронний договір про споживчий кредит № 5916238, відповідно до умов якого відповідач отримав 5000 грн зі сплатою процентів за користування кредитом та інших платежів на умовах, що визначені графіком сплати кредитних коштів (Додаток № 1 до кредитного договору № 5916238 від 13.08.2024). Відповідач підписав договір шляхом використання електронного підпису одноразовим ідентифікатором. Кредитодавець свої зобов`язання за кредитним договором виконало в повному обсязі, надавши відповідачу кредит у визначеній сумі. Відповідач не сплатив кредитні кошти, комісії і проценти за користування кредитом. виконала умов кредитного договору. 24.12.2024 між ТОВ «Мілоан» та ТОВ «ФК «КРЕДИТ-КАПІТАЛ» укладений договір відступлення прав вимоги № 113-МЛ, відповідно до якого ТОВ «ФК «КРЕДИТ-КАПІТАЛ» набуло право вимоги до відповідача за кредитним договором № 5916238 від 13.08.2024. Заборгованість відповідача перед позивачем становить 34891,74 грн, в тому числі: заборгованість за тілом кредиту – 5000 грн, заборгованість за відсотками – 23716,74, 575 грн – комісія за видачу кредиту, 5600,00 грн - неустойка. 10.09.2025 відповідачу було направлено претензію про погашення кредитної заборгованості, однак відповідач добровільно заборгованість не погасив. 
2. Рух справи
Ухвалою суду від 20 листопада 2025 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного провадження. 
3. Аргументи учасників справи
Представник позивача – адвокат Усенко М. І. в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи за відсутності представника позивача.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, відзиву на позов не подав. 
4. Фактичні обставини, встановлені судом
13.08.2024 між ТОВ «Мілоан» та ОСОБА_1 укладено договір про споживчий кредит № 5916238, за умовами якого товариство зобов`язалося надати споживачу кредит в сумі 5000,00 грн на строк 345 днів - до 24.07.2025 зі сплатою процентів в розмірі 19299,00 грн, які нараховуються за ставкою 511,00 відсотків річних та комісії за надання кредиту в сумі 575,00 грн, яка нараховується за ставкою 11,5 від суми кредиту одноразово в момент видачі кредиту. 
Договір підписано позичальником одноразовим ідентифікатором 156959. 
Згідно з платіжним дорученням 138489409 від 13.08.2024 ТОВ «Мілоан» перерахував ОСОБА_1 кошти в сумі 5000,00 грн за договором 5916238 на карту № НОМЕР_1 .
Згідно з листом АТ КБ "ПриватБанк" банком було емітовано карту № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_1 . 
Відповідно до договору відступлення прав вимоги № 113-МЛ від 24.12.2024, укладеному між ТОВ «Мілоан» і ТОВ «КРЕДИТ-КАПІТАЛ», останнє набуло право вимоги до боржників, в тому числі за кредитним договором № 5916238 від 13.08.2024, боржником за яким є ОСОБА_1 , на суму 19916,60 грн, з яких: тіло кредиту – 5000,00 грн, 8741,60 грн – відсотки, 575,00 грн – комісія, 5600,00 грн – неустойка. 
За розрахунком позивача заборгованість ОСОБА_1 за кредитним договором 5916238 станом на 24.07.2025 становить 34891,74 грн, з яких: 5000,00 грн – тіло кредиту, 23716,74 грн – відсотки за період з 14.08.2024 по 24.12.2024, 575,00 грн – комісія за видачу кредиту, 5600 грн – неустойка. 
5. Норми права, які застосував суд
Відповідно до частин першої та другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. 
Відповідно до статті 1055 ЦК України кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним.
Відповідно до частини першої статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до частини другої статті 530 ЦК України якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час.
Особливості укладання кредитного договору в електронному вигляді визначені Законом України «Про електронну комерцію».
Відповідно до статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. У разі якщо укладення електронного договору відбувається в інформаційно-комунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, для прийняття пропозиції укласти такий договір особа має ідентифікуватися в такій системі та надати відповідь про прийняття пропозиції (акцепт) у порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Такий документ оформляється у довільній формі та має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Електронні документи (повідомлення), пов`язані з електронним правочином, можуть бути подані як докази сторонами та іншими особами, які беруть участь у судовому розгляді справи. Докази, подані в електронній формі та/або у формі паперових копій електронних повідомлень, вважаються письмовими доказами згідно із статтею 64 Цивільного процесуального кодексу України, статтею 36 Господарського процесуального кодексу України та статтею 79 Кодексу адміністративного судочинства України.
Згідно зі статтею 12 Закону якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.
Особливості укладення договору споживчого кредитування визначені Законом України «Про споживче кредитування». 
Пунктом 11 частини першої статті 1 Закону визначено, що договір про споживчий кредит - вид кредитного договору, за яким кредитодавець зобов`язується надати споживчий кредит у розмірі та на умовах, встановлених договором, а споживач (позичальник) зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти за користування кредитом на умовах, встановлених договором; денна процентна ставка - загальні витрати за споживчим кредитом за кожний день користування кредитом, виражені у процентах від загального розміру виданого кредиту.
У пункті 4 частини першої статті 1 Закону України «Про споживче кредитування» визначено, що загальні витрати за споживчим кредитом - витрати споживача, пов`язані з отриманням, обслуговуванням та поверненням кредиту, включаючи проценти за користування кредитом, комісії та інші обов`язкові платежі за супровідні послуги кредитодавця, кредитного посередника (за наявності) та третіх осіб.
Частиною п`ятою статті 8 Закону України «Про споживче кредитування» визначено, що максимальний розмір денної процентної ставки, розрахованої відповідно до частини четвертої цієї статті, не може перевищувати 1 %.
При цьому у пункті 17 Прикінцевих та перехідних положень Закону встановлено, що положення частини п`ятої статті 8 вказаного Закону щодо обмеження максимального розміру денної процентної ставки, вводиться в дію поетапно, а саме протягом 240 днів з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг" (24.12.2023). 
Так, установлено, що протягом перших 120 днів максимальний розмір денної процентної ставки не може перевищувати 2,5 %,протягом наступних 120 днів - 1,5 %.
Відповідно до частини п`ятої статті 12 Закону «Про споживче кредитування» умови договору про споживчий кредит, які обмежують права споживача порівняно з правами, встановленими цим Законом, є нікчемними. Договір про споживчий кредит, укладений з порушенням вимог частини першої цієї статті, є нікчемним.
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).
Верховний Суд у складі об`єднаної палати Касаційного цивільного суду в постанові від 09.12.2019 у справі № 524/5152/15-ц висловив правову позицію про те, що умови договору про надання споживчого кредиту, що передбачають здійснення платежів за дії, які не є послугою, або здійснення платежів, які заборонені законом, є нікчемними. 
Пунктом 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України визначено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України № 2102-ІХ від 24.02.2022, на території України введений воєнний стан, строк дії якого згідно з Указом Президента України № 235/2025 від 15.04.2025 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України № 4356-IX від 16.04.2025, Указом Президента України від 14.07.2025 № 478/2025 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 15.07.2025 №4524-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», продовжено строком на 90 діб до 05.11.2025, Указом Президента України від 20.10.2025 № 793/2025 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 21.10.2025 №4643-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», Указом Президента України від 12.01.2026 № 40/2026 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 14.01.2026 №4757-IX«Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», продовжено строком на 90 діб до 04.05.2026.
Згідно з частиною першою статті 1077 Цивільного кодексу України за договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника).
Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 
6. Висновки суду
Оскільки відповідач не виконав свої зобов`язання за кредитним договором та не повернув кредит та проценти за користування кредитом, суд дійшов висновку про те, що з відповідача на користь позивача належить стягнути кредитну заборгованість в сумі 22390,00 грн, в тому числі: 5000,00 грн – тіло кредиту, 17390,00 грн – проценти за період з 13.08.2021 по 24.07.2025.
При визначенні розміру відсотків суд враховує, що відповідно до вимог Закону України «Про споживче кредитування» відсотки за період з 13.08.2024 по 19.08.2024 нараховуються відповідно до умов кредитного договору за ставкою 1,4% в день (511% річних) (5000,00 грн х 7 днів = 490,00 грн, за період з 20.08.2024 по 24.07.2025 відповідно до Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг" за ставкою 1% (5000 грн х 1% х 338 днів дня = 16900 грн). Відтак, розмір відсотків за період кредитування становить 17390 грн (490,00 грн + 16900,00 грн = 17390,00 грн). 
Відтак, умови кредитного договору, які передбачають стягнення відсотків в розмірі 1,4% в день за 345 днів, є нікчемними і судом при визначенні суми кредитної заборгованості до уваги не беруться, а тому така заборгованість стягненню з відповідачки не підлягає. 
З огляду на те, що в кредитному договорі не зазначено переліку додаткових та супутніх послуг кредитодавця, які пов`язані з наданням та кредиту, за які позивачем встановлена комісія, суд вважає, що умови кредитного договору щодо сплати комісії є нікчемними відповідно до частин першої та другої статті 11, частини п`ятої статті 12 Закону України "Про споживче кредитування", а тому у стягненні з відповідача комісії в сумі 575,00 грн слід відмовити.
Враховуючи, що неустойка в сумі 5600,00 грн нарахована за час дії воєнного стану, вона підлягає списанню, а тому у її стягненні з відповідача слід відмовити. 
7. Розподіл судових витрат
Згідно частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
За платіжною інструкцією № 14838 від 08.07.2025 позивачем сплачено судовий збір в сумі 2422,40 грн.
В зв`язку з частковим задоволенням позову з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 1552,76 грн (2422,40 грн х 64,1%).
Відповідно до статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. 
Окрім цього, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (додаткова ухвала Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.12.2021 у справі N 927/237/20).
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі "East/WestAllianceLimited" проти України", заява N 19336/04). 
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Лавентс проти Латвії" зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.
За договором про надання правової (правничої) допомоги № 0107 від 01.07.2025 правову допомогу позивачу у справі надавало Адвокатське об’єднання «Апологет». 
Згідно з актом № Д/2955наданих послуг (правової (правничої) допомоги) від 19.09.2025 позивачу було надано послуги з правничої правової допомоги, сума наданих послуг відповідно до договору складає 8000 (вісім тисяч) грн.
Згідно з детальним описом наданих послуг до акту № Д/2955 від 19.09.2025 за договором про надання правової (правничої) допомоги № 0107 від 01.07.2025 на виконання договору про надання правової (правничої) допомоги АО «Апологет» у справі про стягнення заборгованості за кредитним договором № 5916238 надало послуги: усна консультація клієнта щодо перспектив та порядку стягнення заборгованості за кредитним договором – 0 год 30 хв., ознайомлення з матеріалами кредитної справи – 2 год, погодження правової позиції – 0 год 30 хв, складення позовної заяви з урахування правової позиції клієнта 3 год 30 хв, подання заяви до суду від імені клієнта -1 шт.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.05.2020 у справі № 904/4507/18 визначено, що суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи те, чи були вони фактично здійснені, а також їх необхідність. При цьому суд, визначаючи суму відшкодування, має послуговуватися критеріями реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності) та розумності їхнього розміру, зважаючи на конкретні обставини справи та фінансовий стан обох сторін. 
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі "East/WestAllianceLimited" проти України", «Баришевський проти України», «Двойних проти України», «Меріт проти України»). 
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Лавентс проти Латвії" зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.
Суд вважає, що зазначений представником позивача – адвокатом Столітнім М. М. розмір витрат на правову допомогу 8000 грн не є обґрунтованим, розумним, необхідним та співмірним із складністю справи, з огляду на те, що усна консультація щодо стягнення заборгованості за кредитним договором, ознайомлення з матеріалами кредитної справи, погодження правової позиції складання та подання позовної заяви охоплюється послугою складення позовної заяви. 
За таких обставин, суд вважає необхідним зменшити витрат на правову допомогу та стягнути з відповідача на користь позивача такі витрати в сумі 6000 грн, що буде розумним, справедливим та співмірним із складністю справи. 
Враховуючи часткове задоволення позову з відповідача підлягають стягненню витрати на правову допомогу в сумі 3846,00 грн. (6000 грн х 64,1%)
На підставі викладеного, керуючись статтями 10, 12, 13, 76, 81, 82, 141, 247, 259, 263-265, 280-284 ЦПК України, суд 
ВИРІШИВ:
Позов задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) на користь ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «КРЕДИТ-КАПІТАЛ» (79029, м. Львів, вул. Смаль-Стоцького, 1, корпус 28, 4 поверх, код ЄДРПОУ 35234236) заборгованість за договором про споживчий кредит № 5916238 від 13.08.2024 в сумі 22390 (двадцять дві тисячі триста дев`яносто) грн, в тому числі: 5000,00 грн – тіло кредиту, 17390,20 грн – відсотки. 
В задоволенні іншої частини позову відмовити.
Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) на користь ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «КРЕДИТ-КАПІТАЛ» (79029, м. Львів, вул. Смаль-Стоцького, 1, корпус 28, 4 поверх, код ЄДРПОУ 35234236) судовий збір в сумі 1552,76 грн та витрати на правову допомогу в сумі 3846,00 грн. 
Рішення може бути оскаржене до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повне судове рішення складено 20 квітня 2026 року.

Суддя Н. Л. Стаднічук