ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

19 березня 2026 року 	м. Дніпро	справа № 160/20113/25	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
головуючого - судді Лукманової О.М. (доповідач),
суддів: Дурасової Ю.В., Олефіренко Н.А., 
розглянувши у порядку письмового провадження в м. Дніпро, апеляційну скаргу Державного підприємства «Комбінат «Салют» Державного агентства резерву України на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.09.2025 року (суддя Маковська О.В., м. Дніпро, повний текст рішення складено 16.09.2025 року) в справі №160/20113/25 за позовом Державного підприємства «Комбінат «Салют» Державного агентства резерву України до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

в с т а н о в и в:
10.07.2025 року ДП «Комбінат «Салют» Державного агентства резерву України (далі по тексту – позивач) звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі по тексту – відповідач), в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 13.01.2025 №0018060407; визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 19.03.2025 №0146510407.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.09.2025 року в задоволенні позовних вимог відмовлено. 
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, ДП «Комбінат «Салют» Державного агентства резерву України, подало апеляційну скаргу, в якій просило скасувати рішення, прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог. Свої вимоги обґрунтовувало тим, що судом не надано належної оцінки нормам чинного законодавства, висновки суду не відповідають обставинам справи, що призвело до прийняття невірного рішення. Апелянт вказував, що не погоджується із застосованими штрафними санкціями за податковими повідомленнями рішеннями від 19.03.2025 № 0146510407 та від 13.01.2025 № 0018060407 у зв`язку з тим, що податковим органом суттєво порушено процедуру здійснюваної перевірки. Підпунктом 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 ПК України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи. Згідно з пунктом 36.1 статті 36 ПК України визначено; що податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи. Апелянт вказував, що пунктом 75.1 статті 75 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи. Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Камеральна перевірка позивача могла бути проведена виключно на підстав встановлення помилок (порушень) у податковій звітності або неподання (несвоєчасне подання) податкової звітності. Камеральна перевірка є способом здійснення податкового контролю, який проводиться в приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків. Перевірка будь-яких інших відомостей камеральною перевіркою не охоплюється. Апелянт вказував, що питання щодо своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків і зборів не належить до тих, що мають встановлюватись під час здійснення камеральної перевірки. Своєчасність та повнота нарахування податків і зборів є предметом виключно документальної перевірки. Відповідачем проведена камеральна перевірка, при цьому податковим органом зазначено про порушення своєчасності сплати земельного податку, тобто здійснено перевірку своєчасності та повноти нарахування і сплати податку за землю з юридичних осіб, що відповідно до п.75.1.2 п.75.1 ст.75 ПК України є предметом саме документальної, а не камеральної перевірки. Тобто, відповідачем в межах камеральної перевірки було використано інформацію та досліджувались документи та обставини, які повинні встановлюватись під час проведення документальної перевірки відповідно до підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України, у той час, як при камеральній перевірці досліджується виключно інформація, наведена в податковій звітності на предмет дотримання методології її оформлення, але аж ніяк своєчасності та повноти нарахування та сплати податків і зборів. У відповідача відсутні повноваження під час проведення камеральної перевірки досліджувати своєчасність та повноту нарахування і сплати позивачем податків, оскільки камеральною перевіркою охоплюються лише показники податкової звітності в частині дотримання методології її оформлення, у зв`язку з чим перевірка будь-яких інших відомостей перебуває поза межами даної перевірки.
Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені ПК України. Платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого Кодексом для подання податкової декларації. Особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених Кодексом. Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності. У зв`язку з набранням чинності з 01.01.2017 змін до ПК України (Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21.12.2016 №1797-VІІІ), зокрема, до ст.75 ПК України були внесені зміни, за якими предметом камеральної перевірки може бути своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах. Своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання є предметом камеральної перевірки, яка проводиться виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах податкового органу. Згідно з приписами п. п. 14.1.152 п. 14.1 ст. 14 ПК України погашення податкового боргу - зменшення абсолютного значення суми такого боргу, підтверджене відповідним документом. Відповідно до норм п. п. 14.1.175 п. 14.1 ст. 14 ПК України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному Кодексом. Згідно змісту пп. 16.1.4 п. 16.1 ст. 16 ПК України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених Кодексом та законами з питань митної справи. Відповідно до п. 36.1 ст. 36 ПК України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи. Пунктом 124.1 статті 124 ПК України передбачено, що у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 5 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу. Суд першої інстанції вказував, що відповідно до пункту 124.2 статті 124 ПК України встановлено, що діяння, передбачені пунктом 124.1 цієї статті, вчинені умисно, тягнуть за собою накладення штрафу у розмірі 25 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання. Пунктами 109.2, 109.3 статті 109 ПК України визначено, що порушення податкового законодавства та порушень вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами України. Необхідною умовою притягнення особи до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення є встановлення контролюючими органами вини особи. Порушений платником податку строк сплати податкового зобов`язання перевищив 30-денний строк, з дня виникнення узгодженого грошового зобов`язання, що було встановлено під час камеральної перевірки позивача.
Відповідно до матеріалів прави, ГУ ДПС у Дніпропетровській області проведено камеральну перевірку ДП «Комбінат «Салют» Державного агентства резерву України щодо порушення термінів сплати (перерахування) податку на додану вартість. За результатами перевірки складено акт № 77309/04-36-04-07/14373220 від 17.12.2024 року висновками якого зафіксовано, що під час здійснення господарської діяльності підприємства мали місце порушення своєчасності сплати земельного податку відповідно до п. 124.1 ст. 124 ПК України. Висновки акту вказують, що платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього па підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язанням, - у розмірі 5 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу, за наступними податковими деклараціями: податкова декларація з плати за землю №9337120506, граничний термін сплати -28.07.2023, дата фактичної сплати суми податку - 17.10.2024, сума податкового боргу, що сплачено - 225032,00 грн, кількість днів прострочення 447; податкова декларація з плати за землю № 9337120506, граничний термін сплати - 28.07.2023, дата фактичної сплати суми податку - 17.10.2024, сума податкового боргу, що сплачено - 218252,10 грн, кількість днів прострочення 447; податкова декларація з плати за землю № 9337120506, граничний термін сплати - 28.07.2023, дата фактичної сплати суми податку - 17.10.2024, сума податкового боргу, що сплачено - 225032,00 грн, кількість днів прострочення 447; податкова декларація з плати за землю № 9337120506, граничний термін сплати - 28.07.2023, дата фактичної сплати суми податку - 17.10.2024, сума податкового боргу, що сплачено - 81693,84 грн, кількість днів прострочення 447; податкова декларація з плати за землю № 9337120506, граничний термін сплати - 28.07.2023, дата фактичної сплати суми податку - 20.11.2024, сума податкового боргу, що сплачено - 225032,00 грн, кількість днів прострочення 481; податкова декларація з плати за землю № 9337120506, граничний термін сплати - 28.07.2023, дата фактичної сплати суми податку - 20.11.2024, сума податкового боргу, що сплачено - 6779,87 грн, кількість днів прострочення 481; податкова декларація з плати за землю № 9374246023, граничний термін сплати т 28.07.2023, дата фактичної сплати суми податку - 20.11.2024, сума податкового боргу, що сплачено - 42407,15 грн, кількість днів прострочення 481; податкова декларація з плати за землю № 9374246023, граничний термін сплати - 28.07.2023, дата фактичної сплати суми податку - 20.11.2024, сума податкового боргу, що сплачено - 225032,00 грн, кількість днів прострочення 481; податкова декларація з плати за землю № 9374246023, граничний термін сплати - 28.07.2023, дата фактичної сплати суми податку - 28.11.2024, сума податкового боргу, що сплачено - 182624,90 грн, кількість днів прострочення 489; податкова декларація з плати за землю № 9374246023, граничний термін сплати - 28.07.2023, дата фактичної сплати суми податку - 28.11.2024, сума податкового боргу, що сплачено - 68124,90 грн, кількість днів прострочення 489.
На підставі вищезазначеного акта перевірки ГУ ДПС у Дніпропетровській області було винесено податкове повідомлення-рішення № 0018060407 від 13.01.2025 року за порушення строку сплати грошового зобов`язання з плати за землю (земельний податок) в період – 2023-2024 роки, яким ДП «Комбінат «Салют» Державного агентства резерву України визначено суму грошового зобов`язання (штрафу) у розмірі 150001,00 грн.
У адміністративному порядку шляхом подання скарги, податкове повідомлення-рішення не оскаржувало. 
ГУ ДПС у Дніпропетровській області проведено камеральну перевірку ДП «Комбінат «Салют» Державного агентства резерву України щодо порушення термінів сплати (перерахування) податку на додану вартість. За результатами перевірки складено акт №10031/04-36-04-07/14373220 від 24.02.2025 року за висновками якого зафіксовано порушення своєчасності сплати земельного податку відповідно до п. 124.1 ст. 124 ПК України, де вказано, що у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язанням у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього па підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язанням, - у розмірі 5 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язанням, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу, за наступними податковими деклараціями: податкова декларація з плати за землю № 9374246023, граничний термін сплати - 28.07.2023, дата фактичної сплати суми податку - 20.11.2024, сума податкового боргу, що сплачено - 42407,15 грн, кількість днів прострочення 481; податкова декларація з плати за землю № 9374246023, граничний термін сплати - 28.07.2023, дата фактичної сплати суми податку - 18.12.2024, сума податкового боргу, що сплачено - 62343,13 грн, кількість днів прострочення 509; податкова декларація з плати за землю № 9374246023, граничний термін сплати - 28.07.2023, дата фактичної сплати суми податку - 18.12.2024, сума податкового боргу, що сплачено - 156907,87 грн, кількість днів прострочення 509; податкова декларація з плати за землю № 9374246023, граничний термін сплати - 28.07.2023, дата фактичної сплати суми податку - 30.12.2024, сума податкового боргу, що сплачено - 142279,11 грн, кількість днів прострочення 521; податкова декларація з плати за землю № 9374246023, граничний термін сплати - 28.07.2023, дата фактичної сплати суми податку - 30.12.2024, сума податкового боргу, що сплачено - 162688,88 грн, кількість днів прострочення 521; податкова декларація з плати за землю № 9374246023, граничний термін сплати - 28.07.2023, дата фактичної сплати суми податку - 30.12.2024, сума податкового боргу, що сплачено - 225032,01 грн, кількість днів прострочення 521; податкова декларація з плати за землю № 9374246023, граничний термін сплати - 28.07.2023, дата фактичної сплати суми податку - 02.01.2025, сума податкового боргу, що сплачено - 1,00 грн, кількість днів прострочення 524; податкова декларація з плати за землю № 9374246023, граничний термін сплати - 28.07.2023, дата фактичної сплати суми податку - 07.01.2025, сума податкового боргу, що сплачено - 82751,90 грн, кількість днів прострочення 529; податкова декларація з плати за землю № 9374246023, граничний термін сплати - 28.07.2023, дата фактичної сплати суми податку - 07.01.2025, сума податкового боргу, що сплачено - 117248,10 грн, кількість днів прострочення 529; податкова декларація з плати за землю № 9374246023, граничний термін сплати - 28.07.2023, дата фактичної сплати суми податку - 10.02.2025, сума податкового боргу, що сплачено - 217184,08 грн, кількість днів прострочення 563; податкова декларація з плати за землю № 9374246023, граничний термін сплати - 28.07.2023, дата фактичної сплати суми податку - 10.02.2025, сума податкового боргу, що сплачено - 217184,08 грн, кількість днів прострочення 563; податкова декларація з плати за землю № 9374246023, граничний термін сплати - 28.07.2023, дата фактичної сплати суми податку - 10.02.2025, сума податкового боргу, що сплачено - 225032,01 грн, кількість днів прострочення 563.
На підставі вищезазначеного акта перевірки ГУ ДПС у Дніпропетровській області було винесено податкове повідомлення-рішення № 0146510407 від 19.03.2025 року за порушення строку сплати грошового зобов`язання з плати за землю (земельний податок) в період – 2023 рік, яким ДП «Комбінат «Салют» Державного агентства резерву України визначено суму грошового зобов`язання (штрафу) у розмірі 149925,20 грн.
У адміністративному порядку шляхом подання скарги, податкове повідомлення-рішення не оскаржувало. 
Встановлено, що ДП «Комбінат «Салют» Державного агентства резерву України подало за місцем знаходження земельної ділянки Лівобережна ДПС уточнюючу податкову декларацію з плати за землю за 2019 рік № 9337120506, якою визначено річну суму плати за землю у розмірі 6176868,80 грн., помісячно 514739,07 грн., грудень 514739,03 грн., нараховано у 2019 році річну суму 3476484,72 грн., помісячно 289707,06 грн., визначено до збільшення податкове зобов`язання у розмірі 2700384,08 грн., помісячно 225032,01, грудень 225031,97 грн. Податкове зобов`язання по уточнюючій податковій декларації сплачено 17.10.2024 року та 20.11.2024 року. 
ДП «Комбінат «Салют» Державного агентства резерву України подало за місцем знаходження земельної ділянки Лівобережна ДПС уточнюючу податкову декларацію з плати за землю за 2020 рік № 9374246023, якою визначено річну суму плати за землю у розмірі 6176868,80 грн., помісячно 514739,07 грн., грудень 514739,03 грн., нараховано у 2020 році річну суму 3476484,72 грн., помісячно 289707,06 грн., визначено до збільшення податкове зобов`язання у розмірі 2700384,08 грн., помісячно 225032,01, грудень 225031,97 грн. Податкове зобов`язання по уточнюючій податковій декларації сплачено 20.11.2024 року, 28.11.2024 року, 18.12.2024 року, 30.12.2024 року, 02.01.2025 року, 07.01.2025 року, 10.02.2025 року.
Встановлено, що ДП «Комбінат «Салют» Державного агентства резерву України не пояснює підстави порушення терміну сплати самостійно задекларованого податкового зобов`язання з плати за землю уточнюючими податковими деклараціями.
Згідно ст. 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи. Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО. Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Судом першої інстанції вірно визначено, що з 01.01.2017 змін до ПК України (Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21.12.2016 №1797-VІІІ), зокрема, до ст.75 ПК України були внесені зміни, за якими предметом камеральної перевірки може бути своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання є предметом камеральної перевірки. Саме у межах та за результатами камеральної перевірки (документально, невиїзної) контролюючим органом перевіряється своєчасність сплати узгоджених податкових зобов`язань по поданим податковим звітностям. 
Згідно п. 76.3 ст. 76 ПК України камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання, крім камеральної перевірки податкової декларації або уточнюючого розрахунку (у разі подання), у складі яких подано заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, строк проведення якої визначений статтею 200 цього Кодексу.
Відповідно до п. 86.2 ст. 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Таким чином, діючою нормою ПК України передбачено, що податкові декларації або уточнюючі розрахунки, своєчасність сплати узгоджених зобов`язань по ним перевіряються у межах камеральної перевірки.
Згідно пп.14.1.39 п. 14.1 ст. 14 ПКУ України, грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.
Відповідно до п.п. 36.1, 36.2 ст. 36, п. 54.1 ст. 54 ПК України платник податку зобов`язаний обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи. Податковий обов`язок виникає у платника за кожним податком та збором. Платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. 
Відповідно до п. 49.1 ст. 49 ПК України податкова декларація подається за звітний період в установлені цим Кодексом строки контролюючому органу, в якому перебуває на обліку платник податків.
Згідно пункту 49.2 статті 49 ПК України платник податків зобов`язаний за кожний встановлений цим Кодексом звітний період, в якому виникають об`єкти оподаткування, або у разі наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу подавати податкові декларації щодо кожного окремого податку, платником якого він є. Цей абзац застосовується до всіх платників податків, в тому числі платників, які перебувають на спрощеній системі оподаткування обліку та звітності.
Як передбачено пунктом 54.1 статті 54 ПК України, крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.
Згідно п. 283.3 ст. 283 ПК України податкове зобов`язання щодо плати за землю, визначене у податковій декларації на поточний рік, сплачується рівними частками власниками та землекористувачами земельних ділянок за місцезнаходженням земельної ділянки за податковий період, який дорівнює календарному місяцю, щомісяця протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем податкового (звітного) місяця.
Суд звертає увагу, що обв`язок сплати податкового зобов`язання з плати за землю виникає протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку для подання податкової декларації.
Згідно п. 38.1 ст. 38 ПК України виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.
Пунктом 31.1 ст. 31 ПК України передбачено, що строком сплати податку та збору визнається період, що розпочинається з моменту виникнення податкового обов`язку платника податку із сплати конкретного виду податку і завершується останнім днем строку, протягом якого такий податок чи збір повинен бути сплачений у порядку, визначеному податковим законодавством. Податок чи збір, що не був сплачений у визначений строк, вважається не сплаченим своєчасно.
Згідно п.п. 124.1 – 124.3 ст. 124 ПК України у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 5 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу. Якщо зарахування коштів з електронного рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість в оплату узгодженої суми грошового зобов`язання, визначеного в уточнюючому розрахунку до податкової декларації, здійснюється на наступний операційний день, штрафи, визначені у цьому пункті, не застосовуються. Діяння, передбачені пунктами 124.1, 124.1-1 цієї статті, вчинені умисно, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 25 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання. Діяння, передбачені пунктом 124.2 цієї статті, вчинені повторно протягом 1095 календарних днів або які призвели до прострочення сплати грошового зобов`язання на строк більше 90 календарних днів, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 50 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання.
Отже, норми ПК України встановлюють обов`язок сплатити самостійно задекларовані суми податкового зобов`язання. Обов`язок по сплаті виникає не пізніше 30 днів після закінчення строку граничного для подання відповідної податкової звітності, у відповідності до визначеного зобов`язання з плати за землю (земельний податок0. 
Податковим органом зафіксовано та позивач не заперечує, що ним допущено несвоєчасну сплату податкового зобов`язання з плати за землю, зокрема по уточнюючим розрахункам з податкових зобов`язань.
Норми ПК України встановлюють відповідальність у разі вчасної несплати самостійно задекларованих сум податку. У разі несвоєчасної сплати самостійно узгодженого податного зобов`язання передбачена відповідальність у вигляді штрафу, розмір якого залежить від кількості днів простроченої сплати. Несвоєчасна сплата узгодженого податного зобов`язання тягне за собою накладення штрафу в розмірі 25 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання. Несвоєчасна сплата, вчинена повторно протягом 1095 календарних днів, або на строк більше 90 календарних днів, - тягне за собою накладення штрафу в розмірі 50 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання.
Згідно п. 109.1, п. 109.2 ст. 109 ПК України податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом. Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Згідно п.п. 112.1, 112.2, 112.7, 112.8 ст. 112 ПК України, особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання. Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності. У разі якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Порядок доведення обставин, за яких особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинене податкове правопорушення, в межах судового провадження визначається процесуальним законодавством. Усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючий орган, трактуються на користь такої особи.
Обставинами, що звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, є: сплив строків давності застосування штрафів за вчинення податкового правопорушення; вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою, яка діяла у відповідності до індивідуальної податкової консультації, наданої такому платнику податків у паперовій або електронній формі, за умови, що така консультація зареєстрована в єдиному реєстрі індивідуальних податкових консультацій, або до узагальнюючої податкової консультації та/або до висновку об`єднаної палати, Великої Палати Верховного Суду щодо застосування норми права, від якого в подальшому було відступлено; вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою, яка діяла у відповідності до правових висновків Верховного Суду, викладених у рішенні за результатами розгляду зразкової справи, які в подальшому було змінено за наслідками перегляду Великою Палатою Верховного Суду; вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок незаконних рішень, дій або бездіяльності контролюючих органів; вчинення діяння (дії або бездіяльності) з вини банку, органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, установи - учасника платіжної системи, еквайрія (щодо податкових правопорушень, передбачених статтями 124 і 125-1 цього Кодексу); вчинення діяння (дії або бездіяльності) з вини оператора поштового зв`язку, інформація про якого міститься в Єдиному державному реєстрі операторів поштового зв`язку, за умови виконання обов`язку, визначеного абзацом другим пункту 49.6 статті 49 цього Кодексу; вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок виявлення в роботі електронного кабінету технічної та/або методологічної помилки чи технічного збою в роботі електронного кабінету і визнання такої помилки/збою технічним адміністратором та/або методологом електронного кабінету або згідно з повідомленням на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, або підтвердження її/його існування рішенням суду, якщо порушення були зумовлені виключно технічною та/або методологічною помилкою чи технічним збоєм у роботі електронного кабінету; самостійне виправлення платником податків з дотриманням порядку, вимог та обмежень, передбачених статтею 50 цього Кодексу, помилок, що містяться у раніше поданих ним податкових деклараціях та розрахунках (уточнюючих податкових деклараціях та розрахунках), за умови сплати самостійно донарахованих податкових зобов`язань та штрафних (фінансових) санкцій (штрафів), передбачених пунктом 50.1 статті 50 цього Кодексу (щодо правопорушення, передбаченого пунктом 123.1 статті 123 цього Кодексу); вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору); вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою, яка діяла відповідно до консультації з питань практичного застосування окремих норм законодавства України з питань митної справи, наданої в письмовій або електронній формі, а також до узагальнюючої консультації, зокрема на підставі того, що у подальшому такі консультації були змінені або скасовані; вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою, яка діяла відповідно до наданого попереднього рішення митного органу про застосування окремих положень законодавства України з питань митної справи, у тому числі в разі, якщо таке рішення в подальшому було відкликано з причин, встановлених пунктами 2, 3 частини сьомої статті 23 Митного кодексу України; інші випадки звільнення від фінансової відповідальності, передбачені цим Кодексом або Митним кодексом України.
Відповідальність за несвоєчасну сплату узгодженого податкового зобов`язання у вигляді штрафу настає у разі коли така несплата вчинена умисно, без наявності непереборних та незалежних від платника обставин. 
Передбачено, що діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені до контролюючого органу обставини, які свідчать, що платник податків не удавано, не цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог податкового законодавства. 
ДП «Комбінат «Салют» Державного агентства резерву України не повідомляло відповідача про труднощі, що виникли зі сплатою податкових зобов`язань. 
Сплата податків, є одним з основних обов`язків платників, у своїй діяльності вони повинні враховувати таких обов`язок та не уникати його, розподіляти кошти прибутку таким чином, щоб можливо було сплатити обов`язкові платежі. 
Згідно п. 109.3, п. 109.4 ст. 109 ПК України порушення податкового законодавства та порушень вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами України. У випадках, визначених пунктом 119.3 статті 119, пунктами 123.2-123.5 статті 123, пунктами 124.2, 124.3 статті 124, пунктами 125-1.2-125-1.4 статті 125-1 цього Кодексу, необхідною умовою притягнення особи до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення є встановлення контролюючими органами вини особи.
Особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.
Головне управління ДПС у Дніпропетровській області встановило порушення позивачем п.п. 16.1.14 п.16.1. ст.16, ст. 287 ПК України щодо термінів сплати узгоджених сум грошового зобов`язання з земельного податку, встановлено можливість здійснення сплати податкових зобов`язань. 
Затримка сплати узгоджених податкових зобов`язань при обізнаності про їх обов`язкову сплату та із наявністю обов`язку щодо своєчасної сплати податкового зобов`язання визначається як протиправна дія платника податків. Невиконання або неналежне виконання встановлених законодавством правил є наслідком дій (бездіяльності) особи, які кваліфікуються як умисні, оскільки як невиконання так і неналежне виконання є порушенням обов`язків закріплених для платника податків. 
Незгода позивача з податковими повідомленнями-рішеннями зводиться до порушення на його думку процедури проведення перевірки, натомість не пояснює підстави порушення термінів сплати узгоджених податкових зобов`язань. 
Відповідно до п. 4.1 ст. 4 ПК України, податкове законодавство ґрунтується на принципах рівності усіх платників перед законом, недопущення будь-яких проявів податкової дискримінації - забезпечення однакового підходу до всіх платників податків незалежно від соціальної, расової, національної, релігійної приналежності, форми власності 
Згідно ч. 1, ч. 6 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
У разі задоволення позовних вимог позивача, документально підтверджені та здійснені ним судові витрати повертаються за рахунок бюджетних асигнувань відповідача – суб`єкта владних повноважень. У разі відмові у задоволенні позовних вимог, судові витрати позивачу не повертаються. 
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції слід залишити без змін, як таке, що прийняте з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Керуючись статтями 242, 315, 316, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
п о с т а н о в и в:
Апеляційну скаргу Державного підприємства «Комбінат «Салют» Державного агентства резерву України - залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.09.2025 року в справі №160/20113/25 – залишити без змін.
Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів, відповідно до ст., ст. 328, 329 КАС України.

Головуючий - суддя О.М. Лукманова 

суддя Ю. В. Дурасова 

суддя Н.А. Олефіренко