ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

20 квітня 2026 року 	м. Дніпро	справа № 160/18889/25	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді Юрко І.В. (доповідач),
суддів: Білак С.В., Чабаненко С.В., 
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 грудня 2025 року в адміністративній справі №160/18889/25 (головуючий суддя першої інстанції - Ніколайчук С.В.) за позовом ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради; (третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «РІВЕРСАЙД») про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач 29.06.2025 року звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради; (третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «РІВЕРСАЙД») , в якому просив:
- визнати протиправною бездіяльність Управління державного архітектурно будівельного контролю Дніпровської міської ради підчас проведення позапланової перевірки з 14.04.2025 року по 25.04.2025 року «Нове будівництво індивідуальних житлових будинків у районі провулку Широкого» ДП051231004717 від 10.10.2023, «Нове будівництво індивідуальних житлових будинків у районі провулку Широкого» ДП020240305475 від 07.03.2024, «Нове будівництво індивідуальних житлових будинків у районі провулку Широкого» ДП051241101384 від 08.11.2024 щодо не розгляду (контролю) питань, обставин, викладених у його скарзі від 09.02.2025 про порушення суб`єктами містобудування вимог містобудівного законодавства;
- зобов`язати Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради провести позапланову перевірку «Нове будівництво індивідуальних житлових будинків у районі провулку Широкого Амур Нижньодніпровський район місто Дніпро» щодо розгляду (контролю) питань, обставин, викладених у його скарзі від 09.02.2025 про порушення суб`єктами містобудування вимог містобудівного законодавства.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач не погоджується з порушеннями суб`єкта містобудування вимог містобудівного законодавства, у зв`язку з чим 09.02.2025 року подав скаргу, якою просив провести позапланову перевірку невідповідності будівництва погодженій містобудівній документації, до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності зупинити підготовчі та будівельні роботи. Відповідач провів комісійний розгляд скарги, за результатами якого склав відповідний акт та зазначив, що під час перевірки порушень не виявлено. Позивач не погоджується з висновками, оскільки землі прибережної захисної смуги є землями водного фонду, на які розповсюджується особливий порядок їх використання та режим обмеженої господарської діяльності. На думку позивача, оскаржуваний акт не містить мотивувальної частини, що є достатніми підставами для його скасування та підставами для проведення позапланової перевірки невідповідності будівництва погодженій містобудівній документації, до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності зупинити підготовчі та будівельні роботи.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 грудня 2025 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення суду скасувати та прийняти постанову про задоволення позову в повному обсязі.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що рішення суду першої інстанції не може вважатися законним та обґрунтованим, оскільки справу було розглянуто без належного дослідження обставин, що впливають на результат. Позивач вказує, що суд не досліджував та не надавав оцінки наведеним обставинам, не з`ясував розташування земельних ділянок, їх цільове призначення, відстань до води об`єктів будівництва/спірних ділянок з урахуванням того, що ці питання є спірними. Апеляційна скарга фактично обґрунтована та містить доводи, викладені в позовній заяві.
Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив рішення суду першої інстанції залишити без змін.
Справа №160/18889/25 надійшла до апеляційного суду 10.03.2026. 
У період з 01.04.2026 року по 17.04.2026 року суддя-член колегії Чабаненко С.В. перебувала на лікарняному.
Суд апеляційної інстанції розглянув справу відповідно до приписів статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Відповідно до частин першої та другої статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на скаргу, встановила наступне.
10.02.2025 року ОСОБА_1 подав до Управління ДАБК Дніпровської міської ради скаргу від 09.02.25 року про порушення суб`єктами містобудування вимог містобудівного законодавства, згідно якої просив:
1.У районі провулку Широкого у м. Дніпро провести позапланову перевірку щодо:
- невідповідності будівництва погодженій містобудівній документації та невідповідність будівельним роботам цільовому призначенню земельних ділянок;
- проведення будівельних робіт у прибережній захисній смузі (землі водного фонду) плесо Ломівське (у т.ч. щодо насипу, збільшення прибережної захисної смуги) і водного дренажного каналу без отримання відповідного дозволу (дозволів) та без погодження проекту Державним агентством водних ресурсів України регіональний офіс водних ресурсів у Дніпропетровській області;
- проведення підготовчих, будівельних робіт, щодо поглиблення та розширення водного дренажного каналу;
- проведення будівельних робіт (риття водної траншеї) поза межами території будівництва для відводу води з водного дренажного каналу;
- відсутність у ТОВ «Ріверсайд.» та ТОВ «Концепт Девелопмент ліцензій (дозволів) на проведення будівельної діяльності (відповідних будівельних робіт згідно до змісту скарги);
- відсутності укриття у котеджному комплексі «Concept Riviera»;
- недотримання вимог пожежної безпеки через відсутність кругового проїзду та звуження пожежного проїзду у котеджному комплексі «Concept Riviera»;
- розміщення відкритого паркінгу під апартаментами у котеджному комплексі «Concept Riviera»;
- відсутність схеми руху пішоходів як на збудованому об`єкті у котеджному комплексі «Concept Riviera» так і прилеглій території;
- відсутність схеми заїзду транспорту до індивідуальних будинків у житловому комплексі якій будується;
- дотримання висотності збудованих (які будуються) будинків тим даним, які містяться у містобудівних умовах і обмеженнях.
2. До усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності зупинити дію дозвільних документів: ДП020240305475; ДП020230728744; ДП051231004717 від 10.10.2023 Повідомлення про початок виконання будівельних робіт; ДП051241101384 від 8.11.2024 Повідомлення про початок виконання будівельних робіт; MU01:1955 7770-1866-0193 Містобудівні умови та обмеження; MU01:5359-4861-1839-7155 Містобудівні умови та обмеження; MU01:1968-9648-9190-3062 Містобудівні умови та обмеження; MU01:1983-7157-8092-0737 Містобудівні умови та обмеження.
3. До усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності зупинити підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання.
4. Подати позов до суду про скасування дозвільних документів: ДП020240305475; ДП020230728744; ДП051231004717 від 10.10.2023 Повідомлення про початок виконання будівельних робіт; ДП051241101384 від 8.11.2024 Повідомлення про початок виконання будівельних робіт; MU01:1955-7770-1866-0193 Містобудівні умови та обмеження; MU01:5359-4861-1839-7155 Містобудівні умови та обмеження; MU01:1968-9648-9190-3062 Містобудівні умови та обмеження; MU01:1983-7157-8092 0737 Містобудівні умови та обмеження.
5. Розгляд скарги провести з завчасним повідомленням його та за його участю.
27.02.2025 відповідачем направлені лист №1/1-5 до Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України щодо надання дозволу на позапланові заходи державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти за адресою: у районі провулку Широкого, м.Дніпро та лист № 9/2-22 ОСОБА_1 з повідомленням про дії управління по його скарзі від 09.02.2025.
На підставі наказу Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України від 28.03.2025 №624, звернення ОСОБА_1 від 09.02.2025, яке надійшло до управління ДАБК Дніпровської міської ради 10.02.2025 вх. №13/10, управлінням видано наказ від 11.04.2025 №8п «Про проведення позапланової перевірки на об`єктах будівництва «Нове будівництво індивідуальних житлових будинків у районі провулку Широкого» ДП051231004717 від 10.10.23, «Нове будівництво індивідуальних житлових будинків у районі провулку Широкого» ДП020240305475 від 07.03.2024, «Нове будівництво індивідуальних житлових будинків у районі провулку Широкого» ДП051241101384 від 08.11.2024», та видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 11.04.2025 №8, в яких зазначено, що перевірка є позаплановою.
За результатами проведення позапланової перевірки складений акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 25.04.2025 року №0000000009, де зазначено в розділі І тип заходу державного нагляду (контролю) «позаплановий», в розділі V процес проведення заходу (його окремої дії) фіксувався посадовою особою органу державного нагляду (контролю) засобами фототехніки», в розділі VІІІ зазначено про відсутність порушень вимог законодавства.
Відповідачем позапланова перевірка проводилася на всіх земельних ділянках, зазначених ОСОБА_1 у скарзі від 09.02.2025, та під час проведення позапланової перевірки на вищевказаних об`єктах містобудування встановлена їх відповідність містобудівній, проектній та експертній документації.
Не погодившись з висновками, викладеними відповідачем в акті перевірки, що на думку позивача є бездіяльністю відповідача, позивач оскаржив таку бездіяльність до суду.

Апеляційний суд, переглядаючи рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права, зазначає про таке.
Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правове регулювання спірних правовідносин передбачено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI (далі по тексту - Закон №3038, в редакції на час виникнення спірних правовідносин) та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року (далі по тексту - Порядок №553).
Відповідно до статті 1 Закону №3038-VI генеральний план населеного пункту - одночасно містобудівна документація на місцевому рівні та землевпорядна документація, що визначає принципові вирішення розвитку, планування, забудови та іншого використання території населеного пункту;
Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Відповідно до статті 41 Закону №3038 державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підстави для проведення позапланової перевірки визначені пунктом 7 Порядку №553.
Як вбачається з матеріалів справи, на підставі наказу Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України від 28.03.2025 року №624, звернення ОСОБА_1 від 09.02.2025 року, яке надійшло до управління ДАБК Дніпровської міської ради 10.02.2025 року вх.№13/10, відповідачем 11.04.2025 року видано наказ №8п про проведення позапланової перевірки на об`єктах будівництва «Нове будівництво індивідуальних житлових будинків у районі провулку Широкого» ДП051231004717 від 10.10.2023 року, «Нове будівництво індивідуальних житлових будинків у районі провулку Широкого» ДП020240305475 від 07.03.2024 року, «Нове будівництво індивідуальних житлових будинків у районі провулку Широкого» ДП051241101384 від 08.11.2024 року, та видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 11.04.2025 року №8.

Відповідно до пунктів 15-17 Порядку №553 форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінінфраструктури. За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що у квітні 2025 року органом ДАБК проведена позапланова перевірка на об`єкті будівництва, замовником якого є ТОВ «РІВЕРСАЙД.».
За результатами перевірки контролюючим органом 25.04.2025 року складено акт перевірки №0000000009, висновками якого встановлено відсутність порушень з боку ТОВ «РІВЕРСАЙД.» при забудові земельних ділянок. 
Тобто, відповідач вчинив дії стосовно перевірки об`єкта будівництва, за результатами якої склав акт.
Вказані обставини позивачем в апеляційній скарзі не заперечуються та не спростовано.
Як правильно зазначено судом першої інстанції, акт перевірки є документом, що фіксує результати діяльності відповідальних осіб (в даному випадку - відповідача у справі як суб`єкта владних повноважень), який підтверджує факт перевірки, виявлені порушення або їх відсутність, і слугує підставою для подальших дій, таких як подання заперечень чи притягнення до відповідальності винних осіб.
Отже, акт перевірки від органу архітектурно-будівельного контролю є доказом вчинення певних дій (або бездіяльності), що стосуються діяльності відповідача (забудовника, власника, управителя), оскільки цей акт фіксує результати інспекції щодо дотримання ним норм будівництва та містобудування, що може стати підставою для притягнення до відповідальності чи застосування заходів впливу.
Посилання позивача в позові та в апеляційній скарзі на вчинення відповідачем протиправної бездіяльності щодо не розгляду (контролю) питань, обставин, викладених в його скарзі від 09.02.2025, про порушення суб`єктами містобудування вимог містобудівного законодавства, колегія суддів вважає такими, що грунтуються на припущеннях, оскільки відповідачем проведена позапланова перевірка на об`єкті будівництва, який вказано у скарзі від 09.02.2025 року та досліджено викладені у скарзі питання.
У разі не погодження з висновками акту перевірки позивач не позбавлений права подати заперечення на висновки акту перевірки або скаргу.
Заперечення на акт перевірки архітектурно-будівельного контролю - це письмовий документ, де спростовуєте висновки перевірки, вказуючи на неправильне застосування норм, невраховані обставини, процедурні порушення та додаючи підтверджуючі документи, який подається протягом 10 днів до контролюючого органу.
Рішення, прийняті суб`єктами владних повноважень, дії, вчинені ними під час здійснення управлінських функцій, а також невиконання повноважень, встановлених законодавством (бездіяльність), можуть бути оскаржені до суду відповідно до частин першої, другої статті 55 Конституції України, статей 2, 6 Кодексу адміністративного судочинства України.
Натомість, позивачем заперечення на акт перевірки не подавались та сам акт перевірки не оскаржується.
У справі за конституційним поданням щодо офіційного тлумачення окремих положень частини першої статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (справа про охоронюваний законом інтерес) Конституційний Суд України в Рішенні від 01 грудня 2004 року №18-рп/2004 дав визначення поняттю «охоронюваний законом інтерес», який вживається в ряді законів України, у логічно-смисловому зв`язку з поняттям «права» (інтерес у вузькому розумінні цього слова), який розуміє як правовий феномен, що: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом.
Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним.
«поняття «охоронюваний законом інтерес» у всіх випадках вживання його у законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям «права» має один і той же зміст».
Як правильно зазначив суд першої інстанції, обов`язковою умовою надання правового захисту судом, є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду.
Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.
Колегія суддів погоджується з позицією суду першої інстанції, що в даному випадку відповідач не допустив протиправної бездіяльності, оскільки відповідач провів відповідну позапланову перевірку в порядку, передбаченому чинним законодавством України, а незгода позивача з результатами позапланової перевірки, не є достатньою підставою для проведення повторної позапланової перевірки всупереч встановленої законодавством України процедури.
Матеріалами справи підтверджено, що відповідач в межах своєї компетенції перевірив усі питання, що ставилися у скарзі позивача, і результати перевірки викладені в акті перевірки.
Вказані обставини позивачем в апеляційній скарзі не спростовано.
Доводи позивача стосовно того, що відповідачем не перевірено усі об`єкти зазначені у дозвільних документах: ДП101250214690 від 25.02.25; ДП051250226171 від 05.03.25; ДП020230728744 від 08.07.23 є необґрунтованими, оскільки дозвільний документ НОМЕР_1 є декларацією про готовність об`єкта до експлуатації, тобто, на цьому об`єкті містобудування будівельні роботи вже не ведуться, тому відсутні підстави для здійснення державного архітектурно будівельного контролю на об`єкті містобудування, зазначеному у декларації про готовність об`єкта до експлуатації ДП101250214690; дозвільний документ НОМЕР_2 є повідомленням про початок виконання підготовчих робіт, в якому зазначені ті ж самі об`єкти містобудування, що й у декларації про готовність об`єкта до експлуатації ДП101250214690.
Тобто, повідомлення про початок виконання підготовчих робіт ДП020230728744 вже вичерпало свою дію, тому станом на момент проведення позапланової перевірки ці об`єкти вже введені в експлуатацію, будівельні роботи не ведуться, а відтак не підлягають перевірці за заявою позивача; дозвільний документ НОМЕР_3 є повідомленням про початок виконання будівельних робіт, в якому зазначено, що об`єкт містобудування розташований на земельній ділянці з кадастровим номером 1210100000:01:496:0135, де позапланова перевірка проведена на об`єкті містобудування в тому числі й зазначеному у повідомлені про початок виконання підготовчих робіт.
При цьому, у відповідача відсутні повноваження перевірки порядку користування земельними ділянками.
Вказані обставини позивачем в апеляційній скарзі не спростовано.
Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради не допустило порушень прав та інтересів позивача, так як рішення про проведення перевірки в межах своєї компетенції приймає Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, виходячи з обґрунтованості такого звернення, оскільки такі повноваження є дискреційними.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.09.2019 року № 814/2467/17.
За таких обставин, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.
У пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 року Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень. 
Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі повинні оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Відтак, інші, зазначені в апеляційній скарзі доводи, окрім проаналізованих вище, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин справи і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.
Згідно частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи викладені вище обставини в їх сукупності, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду відсутні.
Оскільки дана справа розглянута судом апеляційної інстанції у відповідності до вимог частини 1 статті 310 КАС України за правилами спрощеного провадження та не відноситься до справ, передбачених частиною 4 статті 257 КАС України, судове рішення апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню.

Керуючись статтями 77, 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 грудня 2025 року в адміністративній справі №160/18889/25 залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 грудня 2025 року в адміністративній справі №160/18889/25 залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Головуючий - суддя І.В. Юрко 

суддя С.В. Білак 

суддя С.В. Чабаненко