НОВОУШИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 680/79/26
2/680/188/26
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2026 року селище Нова Ушиця

Новоушицький районний суд Хмельницької області в складі 
головуючого судді Олійник А.О.,
з участю секретаря судового засідання Максимчука С.М.,
прокурора Мазур А.М.,
відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в залі суду цивільну справу за позовом прокурора - керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури, який діє в інтересах держави в особі управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Чернівецькій області, Новоушицької селищної ради до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди,

установив:
Зміст позовних вимог та позиції учасників справи
Прокурор звернувся з позовом до суду про стягнення  ОСОБА_1 на користь держави в особі управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Чернівецькій області 57 408 гривень шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби.
В обґрунтування вимог вказує, що постановою Новоушицького районного суду Хмельницької області від 27 листопада 2024 року відповідача визнано винуватим у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 85 КУпАП, ч.2 ст. 90 КУпАП.
Відповідно до зазначеної постанови  ОСОБА_1  15 жовтня 2024 року о 07 год 15 хв на Дністровському водосховищі в адміністративних межах с. Хребтіїв, Новоушицької територіальної громади, Кам`янець-Подільського району Хмельницької області  здійснив  незаконний вилов риби, яка занесена до Чернової книги України, виду вирезуб у кількості 4 штук, чим завдав збитків рибному господарству на суму 40 000 грн. Також здійснив вилов риби сом у кількості 2 шт, риби судак у кількості 2 шт, завдавши збитків на 17 408 грн, а всього на суму 57 408 грн. Удобровільному порядку зазначений розмір шкоди відповідачем не відшкодовано.
Враховуючи, що органами, уповноваженими державною здійснювати функції у спірних правовідносинах не вжито заходів до стягнення шкоди, що свідчить про їх бездіяльність, тому позов пред`являється прокурором.

Прокурор Мазур А.М. у судовому засіданні позов підтримала, просила задовольнити. 
Представник Новоушицької селищної ради в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву в якій просив позов задовольнити та проводити розгляд справи у його відсутності (арк.спр.57).
Представник Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Чернівецькій області у судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про розгляд справи, про що свідчить довідка про доставку судової повістки до Електронного кабінету (арк.спр.128). 
Відповідач ОСОБА_1 у судовому засіданні позов не визнав, пояснив, що дійсно рибачив на березі річки Дністер, але за допомогою спінінга, коли витягував зачепив чужу сітку в якій було вісім рибин, про які вказано у протоколі, які він забрав. В цей час до нього надбігли працівники водної поліції, яким він усе пояснив, проте вони сказали, що йому буде лише мінімальний штраф. Тому він навіть не думав, що це може потягти такі наслідки. Ознайомившись із копією протоколу, виявив що запис від його імені здійснений не ним.

Процесуальні дії у справі
17 лютого 2026 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи по суті.
05 березня 2026 року розгляд справи відкладено у зв`язку із неявкою в судове засідання відповідача.
25 березня 2026 року задоволено клопотання відповідача, розгляд справи відкладено.

Фактичні обставини справи, встановлені судом
15 жовтня 2024 року відносно ОСОБА_1 складено протоколи про адміністративні правопорушення за ч. 2 ст. 90, ч. 4 ст. 85 КУпАП (акр спр.15,17). 
Постановою Новоушицького районного суду Хмельницької області від 27 листопада 2024 року (справи № 680/764/24) ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 85 КУпАП та ч. 2 ст. 90 КУпАП і накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 30 (тридцяти) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 510 (п`ятсот десять) гривень (арк. спр. 19-20).
Відповідно до зазначеної постанови суду 15 жовтня 2024 року о 07 год 15 хв на Дністровському водосховищі в адміністративних межах с. Хребтіїв, Новоушицької ТГ, Кам`янець-Подільського району, Хмельницької області, ОСОБА_1 незаконно вилучив з природного середовища рибу, вид якої занесений до Червоної книги України, а саме: здійснював за допомогою заборонених знарядь лову - сіткою лісковою (в кількості 1 шт.) з берега вилов водних біоресурсів та виловив рибу виду «вирезуб» в кількості 4 (чотири ) екземпляра, загальною вагою 4 кг, яка занесена до Червоної книги України, завдавши збитки рибному господарству України у розмірі 40 000 гривень. 
Також 15 жовтня 2024 року о 07 год 15 хв на Дністровському водосховищі в адміністративних межах с. Хребтіїв, Новоушицької ТГ, Кам`янець-Подільського району, Хмельницької області, ОСОБА_1 грубо порушив правила рибальства, а саме: здійснював незаконний вилов водних біоресурсів риби з берега за допомогою забороненого знаряддя лову сіткою лісковою (в кількості 1 шт.), при цьому виловив рибу виду сом - 2 шт., судак - 2 шт., завдавши збитки рибному господарству України у розмірі 17408 гривень. 
Постанова по справі №680/764/24 набрала законної сили 10 грудня 2024 року.

Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми права
Стосовно представництва прокурором інтересів держави 
Положеннями статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державних чи суспільних інтересах.
Відповідно до частин третьої, четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.
Звертаючись до суду із позовом в інтересах держави, уповноваженими органами якої є Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Чернівецькій області, оскільки до його повноважень належить подання позовів про відшкодування шкоди, заподіяної громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, та Новоушицька селищна рада, на території якої вчинено адміністративне правопорушення, відтак шкода підлягає стягненню на рахунок спеціального фонду бюджету Новоушицької селищної ради, прокурор посилався на те, що діями відповідача була спричинена шкода навколишньому середовищу, а саме рибному господарству територіальної громади Новоушицької селищної ради, яка полягала у незаконному вилучені з природного середовища риби, вид якої, у томі числі, занесений до Червоної книги України, чим завдано шкоди водному середовищу. Вказана шкода у добровільному порядку не відшкодована, а позивачами самостійно не вжито заходів для стягнення шкоди, що свідчить про їх бездіяльність. Прокурором дотримано порядку, визначеного ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», щодо представництва інтересів держави в суді.
Таким чином наявні підстави для представництва інтересів держави у суді прокурором.

При наданні правової оцінки доведеності заявлених прокурором позовних вимог, суд виходить з такого.
Згідно з приписами статті 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Відповідно до приписів статті 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані охороняти тваринний світ, сприяти відтворенню відновлювальних об`єктів тваринного світу, використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.
Основним завданням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, згідно з ст.1, 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», є збереження природних ресурсів, у тому числі тваринного світу.
За приписами частини 1 статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» - порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.
Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законом.
Частиною 1 статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають повноваження щодо подання позовів про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів (ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»).
Статтею 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» передбачено, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.
Згідно зі статтею 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища.
З наведеного вбачається, що природні ресурси (в тому числі водні біоресурси), які відповідно до Конституції України та інших законодавчих актів є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких, від імені Українського народу, здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади (в даному випадку Новоушицької селищної ради). Зазначені природні ресурси є власністю Українського народу.
Водночас, загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду закріплені в статті 1166 ЦК України.
Відповідно до частин першої та другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до частини шостої статті 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Доводи ОСОБА_1 про непричетність до вчинення незаконного вилову риби спростовані постановою Новоушицького районного суду Хмельницької області від 27 листопада 2024 року по справі № 680/764/24. Постанова суду набрала законної сили та не була оскаржена ОСОБА_1 .
Отже, досліджені судом докази підтверджують, що відповідач ОСОБА_1  порушив вимоги законодавства про охорону тваринного світу, а саме незаконно вилучив з природного середовища рибу вирозуб у кількості 4 екз., вид якої занесений до Червоної книги України, а також рибу сом у кількості 2 езк., рибу судак у кількості 2 езк., тобто вина останнього є доведеною.
Згідно з постановою Кабінету Міністрів України № 1030 від 07 листопада 2012 року «Про розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, а також за знищення чи погіршення середовища їх перебування (зростання)», розмір шкоди внаслідок незаконного вилову риби занесеної до Червоної книги України становить 40 000 грн, виходячи із наступного розрахунку: вирезуб причорноморський – 4 екз. х 10 000 = 40 000.
Згідно з постановою Кабінету Міністрів України № 1042 від 29 вересня 2023 року «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів» , розмір шкоди внаслідок незаконного вилову риби виду сом становить 10 234 грн ( 2 екз. х 5 117 грн=10 234), за вилов риби судак - 7 174 грн (2 екз. х 3 587 грн=7 174).
Вказана обставина також підтверджується долученим розрахунком шкоди (арк.спр.16,18). 
Відтак розмір шкоди, завданої ОСОБА_1  становить 57 408 грн, є доведеним та не оспорюється відповідачем.
У добровільному порядку ОСОБА_1 зазначену шкоду не відшкодував, про що свідчать листи від 14 листопада 2025 року, від 22 грудня 2025 року (арк.спр.21,36).
Таким чином в діях  ОСОБА_1  наявні всі елементи складу цивільного правопорушення, між його діями і спричиненою шкодою існує взаємозв`язок, а також наявна вина, що є підставою для цивільної відповідальності. 
Відповідач, на виконання вимог частини першої статті 81 ЦПК України, не надав суду жодних доказів, які б спростовували доводи позовної заяви.
З огляду на викладене, позов є обґрунтованим, позовні вимоги є доведеними, право позивача підлягає захисту у спосіб визначений у позовній заяві, тому позов необхідно задовольнити. 

Розподіл судових витрат
Пунктом 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З урахуванням положень ч. 1 ст. 141 ЦПК, задоволення позову, ціни позову (57 408 грн), судовий збір, який був сплачений за подання позовної заяви у розмірі 3 328 грн, необхідно стягнути із відповідача. 
Керуючись ст.ст. 12, 13, 76, 82, 141, 263, 265, 268 ЦПК України, суд

ухвалив:
Задовольнити позов прокурора - керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури, який діє в інтересах держави в особі управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Чернівецькій області, Новоушицької селищної ради до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави в особі управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Чернівецькій області шкоду, завдану навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби, у розмірі 57 408 (п`ятдесят сім тисяч чотириста вісім) гривень, які зарахувати на рахунок Новоушицької селищної ради (р/р UA728999980333119331000022669, отримувач – ГУК у Хмел.обл./Новоушицьк.стг./24062100, код ЄДРПОУ 37971775, банк отримувача – Казначейство України (ЕАП), код банку – 899998, код класифікації доходів бюджету – 24062100, призначення платежу: грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності ОСОБА_1 ).
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Хмельницької обласної прокуратури судовий збір у розмірі 3 328 (три тисячі триста двадцять вісім) гривень (код ЄДРПОУ: 02911102, Держказначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, р/р UA18820172032312000200000814, призначення платежу - повернення судового збору ОСОБА_1 ).
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів із дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Орган, який звернувся до суду в інтересах держави: Кам`янець-Подільська окружна прокуратура, місцезнаходження: вул. Драгоманова, 11, м. Кам`янець-Подільський, Хмельницька область, код ЄДРПОУ - 02911102.
Позивач 1: Новоушицька селищна рада, місцезнаходження: вул. Подільська, 17, с-ще Нова Ушиця, Кам`янець-Подільський район Хмельницької області, код ЄДРПОУ – 04407388. 
Позивач 2: Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Чернівецькій області, місцезнаходження: вул. Шептицького, буд. 2, м. Чернівці, код ЄДРПОУ – 41163357. 
Відповідач:  ОСОБА_1 , місце проживання:  АДРЕСА_1 , РНОКПП- НОМЕР_1 .

Суддя А.  О.  Олійник