ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 554/1278/25  Номер провадження 22-ц/814/1753/26	Головуючий у 1-й інстанції Материнко М. О.  Доповідач ап. інст. Дорош А. І.	

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2026 року 	м. Полтава	

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
Головуючого – судді - доповідача Дорош А. І.
Суддів: Лобова О. А., Триголова В. М.
при секретарі: Коротун І. В. 
учасники справи: 
позивач ОСОБА_1 
відповідач ОСОБА_2 
представник відповідача – адвокат Курило В.О.

переглянув у судовому засіданні в м. Полтава цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 

на ухвалу Шевченківського районного суду м. Полтави від 23 грудня 2025 року, постановлену суддею Материнко М. О., повний текст ухвали складений – дата не вказана

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Комунальне підприємство «Житлово–експлуатаційна організація №2» Полтавської міської ради, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, -
В С Т А Н О В И В:

03.02.2025 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, в якому просила суд: - стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму на відшкодування завданої матеріальної шкоди 40 000 грн; - стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму на відшкодування моральної шкоди 20 000 грн; - стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати (т.1 а.с. 1-9).

28.07.2025 до Шевченківського районного суду м. Полтави через систему «Електронний суд» ОСОБА_1 сформувала заяву про збільшення позовних вимог, в якій просила суд: - стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму на відшкодування завданої матеріальної шкоди 75 070 грн; - стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму на відшкодування моральної шкоди 20 000 грн; - стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати, а саме 11 189,86 грн (т.1 а.с. 180-182).
14.08.2025 ОСОБА_2 до Шевченківського районного суду м. Полтави подано клопотання про призначення судово-теплотехнічної експертизи (т.1 а.с. 227-228). 

В обґрунтування клопотання про призначення експертизи зазначено, що ОСОБА_1 вважає, що залиття її квартири АДРЕСА_1 відбулося внаслідок прориву батареї опалення у квартирі АДРЕСА_2 , власником якої є ОСОБА_2 , у зв`язку з відсутністю належного контролю за станом батареї системи опалення з боку останнього. Відповідно до акту огляду (обстеження) квартири АДРЕСА_1 , який затверджено начальником КП «ЖЕО №2» від 06.11.2024, причиною підтоплення приміщень квартири АДРЕСА_3 став витік теплоносія (води) з чавунного приладу опалення через аварійний відрив чавунної пробки у квартирі АДРЕСА_4 цього ж будинку.

24.11.2025 до Шевченківського районного суду м. Полтави через систему «Електронний суд» ОСОБА_1 сформувала заяву про збільшення позовних вимог, в якій просила суд: - стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму на відшкодування завданої матеріальної шкоди 75 070 грн; - стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму на відшкодування моральної шкоди 20 000 грн; - стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати, а саме 11 990,53 грн (т.2 а.с. 42-43).

23.12.2025 у судовому засіданні відповідачем ОСОБА_2 та адвокатом Курило В.О.. підтримано клопотання про проведення судово-теплотехнічної експертизи.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Полтави від 23 грудня 2025 року клопотання відповідача про призначення судово-теплотехнічної експертизи у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Комунальне підприємство «Житлово-експлуатаційна організація №2» Полтавської міської ради, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири - задоволено.
Призначено у вказаній цивільній справі судово-теплотехнічну експертизу, проведення якої доручено Полтавському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України (пров. Рибальський, 8, м.Полтава, 36000).
На вирішення експерта поставлено наступні питання: 
1) Що таке «аварійний відрив чавунної пробки в чавунному приладі (батереї)», відповідно до акту огляду від 06.11.2024, затвердженого начальником КП «ЖЕО №2»?
2) Що спричинило або внаслідок чого стався «аварійний відрив чавунної пробки в чавунному приладі (батереї) в квартирі АДРЕСА_2 ?
3) Чи міг власник квартири АДРЕСА_2 , запобігти «аварійному відриву чавунної пробки чавунного приладу (батереї)»?
4) Чи міг власник квартири АДРЕСА_2 , заздалегідь усунути «аварійний відрив чавунної пробки чавунного приладу (батереї)»?
5) Чи можливо було з технічної точки зору запобігти «аварійному відриву чавунної пробки чавунного приладу (батереї)»?
Попереджено експерта про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України.
В розпорядження експерта надано матеріали цивільної справи №554/1278/25 провадження №2/554/5976/2025, на підставі якої необхідно надати експертний висновок.
Про час та місце проведення експертизи повідомлено сторони за адресами вказаними в матеріалах справи.
Оплату за проведення експертизи покладено на відповідача ОСОБА_2 .

Провадження по справі зупинено на час проведення експертизи до надходження до суду висновку експерта.

Ухвала суду мотивована тим, що обставини, встановлені експертом матимуть суттєве значення для правильного вирішення справи, повного та всебічного дослідження усіх обставин справи. 

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить ухвалу суду першої інстанції скасувати.

Апеляційна скарга мотивована тим, що задоволення клопотання відповідача є недоцільним (незаконним), так як відповідач: не обгрунтував доцільність проведення цієї експертизи; не навів підстави заявлення цього клопотання (як того вимагає пункт 5 частини 1 статті 183 ЦПК України); пропустив строк надання доказу, а висновок експерта є таким, відповідач не надав висновок екперта разом з відзивом на позовну заяву, хоча не позбавлений був можливості зробити це; питання, які наведені у поданому відповідачем клопотанні, могли бути підтверджені ним іншими доказами, а ряд запитань виходять за рамки компетенції експерта (як то запитання чи міг відповідач запобігти чи заздалегідь усунути відрив пробки); відповідно до наданого позивачем доказу до позовної заяви, а саме відео роботи комісії КП «ЖЕО №2» ПМР від 06.11.2024 видно, що відповідачем демонтовано чавунний прилад (батарею), яка була змонтована у нього на кухні в день, коли сталося залиття квартири позивача 02.11.2024 (на початку опалювального сезону). Відповідачем винесено чавунний прилад (батарею) у коридор загального користування ймовірно для подальшого знищення батареї/утилізацію. Зважаючи на те, що чавунний прилад (батарею), як і чавунну пробку, яка є складовою цієї батареї, через яку 02.11.2024 стався витік води, не було опечатано членами комісії під час її огляду та не передано на зберігання КП «ЖЕО №2», ПМР у позивача наявні підстави вважати, що відсутній об`єкт проведення експертизи та відсутня можливість ідентифікувати батарею як саме ту, яка була в наявності на кухні відповідача в день залиття. Тим більше, що відповідач користувався послугами теплопостачання весь опалювальний сезон з листопада 2024 по березень 2025 і зараз також користується, а отже відбулося втручання у первісний стан системи теплопостачання та чавунного приладу (батареї), при якому відбувся витік води. На переконання позивача батарея, через яку сталося залиття квартири позивача, була замінена на іншу, якою можливо було користуватися і відповідач це підтверджує під час судового засідання 23.12.2025. Під час цього засідання відповідач говорить про те, що він розуміє, що вартість ремонтних робіт висока, оскільки він після залиття платив за придбання батареї та за її встановлення і що ці складові майже однакові за вартістю. А отже, враховуючи вище перелічене відтворити первісний стан, при якому відбулося залиття квартири через майже півтора року з дати події, є неможливим та таким, що не буде відповідати справжнім обставинам, за яких відбулося залиття. Чавунна пробка, на якій так робить акцент відповідач, є складовою батареї і не може бути оцінена окремо від батареї як головна та приналежна річ. До того ж ця чавунна пробка також, як і батарея, не була опечатана членами комісії під час огляду батареї та не передано на зберігання КП «ЖЕО №2» ПМР. На фото та відео, які долучені до справи в якості доказу незадовільного стану батареї (наявність значних корозійних процесів, іржі), сама пробка відсутня, а отже у позивача наявні підстави вважати, що на даний час відсутній об`єкт проведення експертизи, відсутня можливість ідентифікувати надану відповідачем пробку як саме ту, яка була встановлена в батареї, яка була в наявності на кухні відповідача в день залиття квартири, як і відсутня можливість надати батарею, через яку відбувався витік води. Відповідно у позивача відсутня впевненість у тому, що по відношенню до чавунної пробки, яку відповідач бажає передати на експертизу, як і по відношеню до батареї, не було проведено втручання з метою приховання їх справжнього технічного стану. На наданих суду першої інстрації фото навіть без проведення експертизи видно неозброєним оком, що навколо місця, де має бути пробка батареї, наявні стійкі корозійні процеси, що вказує на те, що в цих місцях тривалий час відбувалося просочування, підтікання води з батареї і вона взагалі не могла експлуатуватися у такому стані. На переконання позивача, заявлення відповідачем цього клопотання не спрямоване на встановлення дійсних (достовірних) обставин справи, фактів які мають значення для справи, базується не на справжніх об`єктах експертизи - підтверджених доказах по справі, а тих, які відповідач надасть на власний вибір, тобто наявний факт призначення, а у подальшому проведення експертизи стосовно об`єкту, який не є доказом у справі. Проведення експертизи стосовно об`єкту, який не є належним та достовірним доказом у справі, в причинно-наслідковому зв`язку визначає сам висновок експерта недостовірним доказом, а отже, призначення проведення судово-теплотехнічної експертизи у справі №554/1278/25 є завідомо незаконним та недостовірним. На переконання позивача, заявлення відповідачем клопотання про проведення судової експертизи стосовно об`єкту, який не є доказом у справі, має на меті лише затягування судового процесу, який і так перевищує строки для вирішення малозначної справи або спрямований на введення суду в оману, оскільки у відповідача таким чином створюється можливість для надання на експертизу об`єктів, які йому вигідно надати (можливість підміни об`єкту експертизи). Окрім того, сам відповідач під час судового засідання, коментуючи заяву позивача про те, що вона робила відповідачу пропозицію по досудовому врегулюванню спору та сплаті 40 000 грн для відновлення належного майна, повідомив про те, що він таких грошей не має, «в руках не тримав», але в той же час наймає двох адвокатів та ініціює платну експертизу, яка явно вимагатиме сплати відповідачем немалої суми коштів, що дає позивачу додаткові підстави для сумніву у доцільності, достовірності та законності призначення цієї експертизи та можливості відповідачем оплатити вартість проведення експертизи.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 просить її залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін. 

Апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до ч. 1. ст. 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Згідно матеріалів справи встановлено, що, обставини, встановлені експертом матимуть суттєве значення для правильного вирішення справи, повного та всебічного дослідження всіх обставин справи.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 252 та п. 9 ч. 1 ст. 253 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку, зокрема призначення експертизи. У випадку призначення експертизи провадження зупиняється на час проведення експертизи.

З таким висновком суду першої інстанції погоджується колегія суддів, з урахуванням наступного.

Статтею 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. При цьому, суд має сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина 1 статті 81 ЦПК України).

Відповідно до статті 105 ЦПК України, призначення експертизи судом є обов`язковим у разі з`явлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами; призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

За змістом частини третьої статті 102 ЦПК України висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.
Відповідно до частин 1, 2, 3 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, а учасники справи можуть запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта (частини 4, 5 статті 103 ЦПК України).

Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.

Із аналізу вказаних норм вбачається, що судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Верховний Суд неодноразово зазначав, що допустимість доказів має загальний і спеціальний характер. Загальний характер полягає в тому, що незалежно від категорії справ слід дотримуватися вимоги щодо отримання інформації з визначених законом засобів доказування з додержанням порядку збирання, подання і дослідження доказів. Спеціальний характер полягає в обов`язковості певних засобів доказування для окремих категорій справ чи забороні використання деяких із них для підтвердження конкретних обставин справи (постанова Великої Палати Верховного Суду від 07.12.2021 у справі №905/902/20 (п.6.27), постанови Верховного Суду від 31.05.2022 у справі №904/3242/18 (п.23), від 07.06.2022 у справі №922/605/15 (п.40.4), від 05.07.2022 у справі №904/3866/21 тощо).

Необхідність призначення судової експертизи в цивільному процесі обумовлена, насамперед, необхідністю з`ясування судом тих обставин, які потребують спеціальних знань, та в силу їх специфічного характеру, не можуть бути з`ясовані судом на основі положень чинного законодавства, що може вплинути на правильне вирішення цивільного спору по суті.

Суд вказує на те, що одним із принципів призначення судової експертизи є принцип доцільності.

Як вбачається з практики Європейського суду з прав людини, викладеної у справі «Дульський проти України» (заява №61679/00), експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури та призначається у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Згідно матеріалів справи, предметом спору є: - стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суми на відшкодування завданої матеріальної шкоди 75 070 грн; - стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суми на відшкодування моральної шкоди 20 000 грн.

По справі вбачається, що ОСОБА_1 вважає, що залиття її квартири АДРЕСА_1 відбулося внаслідок прориву батареї опалення у картирі АДРЕСА_2 , власником якої є ОСОБА_2 , у зв`язку з відсутністю належного контролю за станом батареї системи опалення з боку останнього. 

Відповідно до акту огляду (обстеження) квартири АДРЕСА_1 , який затверджено начальником КП «ЖЕО №2» від 06.11.2024, причиною підтоплення приміщень квартири АДРЕСА_3 став витік теплоносія (води) з чавунного приладу опалення через аварійний відрив чавунної пробки в квартирі АДРЕСА_4 цього ж будинку (т.1 а.с. 33).

Колегія суддів вважає, що зважаючи на предмет спору, обставини, які підлягають доказуванню, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що для правильного і об`єктивного вирішення спору між сторонами, потребуються спеціальні знання, що реалізується шляхом призначення судової експертизи, та висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. 

Призначення експертизи не порушує прав учасників справи, а є лише способом доведення учасником справи своїх вимог. Висновок експертизи оцінюється з урахуванням положень процесуального права, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.

За таких обставин, враховуючи правове регулювання підстав для призначення експертизи та наведені заявником підстави для призначення експертизи, враховуючи, що для встановлення обставин, що мають значення для справи, без яких встановити відповідні обставини неможливо, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про необхідність задоволення клопотання та призначення судово-теплотехнічної експертизи.

Доводи апеляційної скарги про те, що чавунний прилад (батарею), як і чавунну пробку, яка є складовою цієї батареї, через яку 02.11.2024 стався витік води, не було опечатано членами комісії під час її огляду та не передано на зберігання КП «ЖЕО №2» ПМР, тому відсутній об`єкт проведення експертизи та відсутня можливість ідентифікувати батарею як саме ту, яка була в наявності на кухні відповідача в день залиття, то такі доводи не заслуговують на увагу, оскільки, виходячи із балансу інтересів учасників справи, відмова у проведенні експертизи буде порушенням рівності сторін щодо можливості надавати докази в умовах, що не є суттєво гіршими від умов іншої сторони спору. Крім цього, при проведенні експертизи експерт може просити надати додаткові вихідні дані, докази тощо, необхідні для проведення експертизи з метою дотримання вимог чинного законодавства.

Відповідно до принципу змагальності сторін та диспозитивності цивільного судочинства обов`язок доказування та подання доказів покладено на кожну сторону. При цьому відповідно до частини другої статті 77 ЦПК України доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

У постанові Верховного Суду від 14.09.2021 у справі №910/14452/20 сформовано висновок щодо необхідності застосування категорій стандартів доказування; відзначено, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі №129/1033/13-ц.

Доводи апеляційної скарги про те, що заявлення відповідачем клопотання про проведення судової експертизи стосовно об`єкту, який не є доказом у справі, має на меті лише затягування судового процесу, який і так перевищує строки для вирішення малозначної справи або спрямований на введення суду в оману, то ці доводи суперечать принципам змагальності та рівності сторін та є безпідставними, оскільки висновок про достатність доказів для встановлення обставин, що входять в предмет доказування, здійснюється судом під час ухвалення рішення по суті справи, а не під час вирішення клопотання про призначення експертизи.

Згідно ч. 1 ст. 110 ЦПК України в  исновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. 

Як пояснив відповідач в апеляційному суді, стара батерея дійсно ним була замінена на іншу, бо аварія сталася на початку опалювального сезону і треба було її замінити, проте стара батерея мається у наявності, знаходиться у коридорі; чавунна пробка, яка під тиском відірвалася в чавунній батереї, була ним знайдена у кімнаті під диваном через тиждень після аварії і також мається у наявності; запевняє суд, що саме та батерея та пробка як об`єкти дослідження будуть надані експерту для проведення експертизи.

З врахуванням викладеного, оскільки судове рішення повинно бути законним та обґрунтованим, ухваленим на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, судова колегія вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку щодо необхідності призначення у справі судово-теплотехнічної експертизи для встановлення обставин, якими обґрунтовані пред`явлені позовні вимоги.

Отже, ухвалу суду першої інстанції постановлено з додержанням норм процесуального права та підстав для її зміни або скасування не вбачається.

Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та не дають підстав для висновку про неправильне застосування норм матеріального права та порушення судом норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення питання щодо призначення експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Керуючись ст. ст. 367 ч.1, 2, 368, 374 ч.1 п.1, 375 ч.1, 381 – 384 ЦПК України, Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ, -
П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Полтави від 23 грудня 2025 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення та касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 04 березня 2026 року. 

СУДДІ: А. І. Дорош О. А. Лобов В. М. Триголов