Провадження № 2/522/971/26
Справа № 522/23835/25-Е

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 березня 2026 року     м. Одеса
Приморський районний суд м. Одеси 
у складі: судді - Бондар В.Я.,
за участю секретаря судового засідання - Юрченко В.Ю.,
розглянувши у судовому засіданні у м. Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Одеської міської ради, за участі третіх осіб: державний нотаріус Приморської державної нотаріальної контори у м.Одеса Вахненко Юлія Олександрівна, комунальне підприємство «Бюро технічної інвентаризації» Одеської міської ради, про визнання права власності на спадкове майно,
ВСТАНОВИВ:
Позивач в особі представника ОСОБА_2 29.10.2025 через систему «Електронний суд» звернулася до Приморського районного суду міста Одеси з позовом до ОСОБА_3 та просить:
- визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , на квартиру АДРЕСА_1 , згідно з даними технічного паспорту.
Позовні вимоги мотивовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_4 , який є батьком позивачки. Після смерті батька відкрилася спадщина на нерухоме майно, а саме на квартиру 
АДРЕСА_2 . Позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, адже у неї відсутні оригінали правовстановлюючих документів, також з огляду на те, що право власності на квартиру зареєстроване досі за ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , який є батьком спадкодавця. Право позивачки на успадкування квартири ніхто не заперечує.
На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 29.10.2025 справа 30.10.2025 передана судді Бондарю В.Я.
Ухвалою від 31.10.2025 позовну заяву залишено без руху з підстав не сплати судового збору, позивачу надано 10-денний строк для усунення недоліків позову.
Після усунення недоліків позову, ухвалою від 06.11.2025 було відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 26.11.2025.
У зв`язку з відсутню електропостачання у приміщення суду, розгляд справи у підготовчому засіданні 26.11.2025 відкладено на 15.01.2026.
Ухвалою від 15.01.2026 задоволено клопотання про витребування копії спадкової справи.
З метою направлення ухвали про витребування доказів до виконання, розгляд справи у судовому засіданні 15.01.2026 відкладено на 10.02.2026.
У підготовчому засіданні 10.02.2026 проведеному за участі ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_2 , було закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті на 11.03.2026.
У судовому засіданні 11.03.2026 ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 підтримали позовні вимоги.
Відповідач та треті особи у судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце судового розгляду повідомлені належним чином.
Згідно ч.1 ст.244 ЦПК України Після судових дебатів суд оголошує про перехід до стадії ухвалення судового рішення та час його проголошення в цьому судовому засіданні. У виняткових випадках залежно від складності справи суд може відкласти ухвалення та проголошення судового рішення на строк не більше десяти днів з дня переходу до стадії ухвалення судового рішення, оголосивши дату та час його проголошення.
Суд, перейшов до стадії ухвалення рішення та оголосив, що проголошення рішення відбудеться 19.03.2026 о 13:15 год.
Суд, у зв`язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважність причин такої неявки в судове засідання, ненаданням відповідачем відзиву на позов, за відсутності заперечень представника позивача, ухвалив слухати справу у відсутності відповідача, згідно ст.ст. 280-281 ЦПК України, в заочному порядку на підставі наявних у справі доказів.
Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників справи, оцінивши наявні докази, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову ОСОБА_1 , з огляду на наступне.
Судом встановлено, що ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 у батьків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , про що свідчить свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 .
У ОСОБА_4 та ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_5 народилася донька ОСОБА_5 , що вбачається з свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 .
ОСОБА_5 20 квітня 2018 року зареєструвала шлюб з ОСОБА_8 , внаслідок чого змінила прізвище на « ОСОБА_9 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_3 .
Батько позивачки ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 .
ОСОБА_1 22.10.2024 звернулася до Приморської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 .
Приморською державною нотаріальною конторою було заведено спадкову справу №514с/2024, копія якої надіслана державним нотаріусом на виконання ухвали суду про витребування доказів.
З копії спадкової справи вбачається, що інші особи з метою спадкування майна ОСОБА_4 до державної нотаріальної контори не зверталися. Лише ОСОБА_10 пред`явив претензію кредитора.
Згідно розпорядження органу приватизації та свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_5 від 12 січня 1998 року, ОСОБА_5 та ОСОБА_4 в рівних частках належить квартира АДРЕСА_3 .
Разом з тим, ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , про що вказано у витязі про реєстрації в спадковому реєстрі №80003115 від 07.02.2025.
Позивачка вказує, що після смерті ОСОБА_5 його син ОСОБА_4 фактично прийняв спадкове майно, що складалося з його частки квартири АДРЕСА_2 , однак не оформив свої спадкових прав. Відповідачем не спростовано таку обставину.
03.10.2024 на замовлення ОСОБА_4 виготовлено технічний паспорт на квартиру, у якому загальна площа вищевказаної квартири становить 68,0 кв.м.
КП «Міське агентство з приватизації житла» листом від 08.01.2025 відмовило державному нотаріусу Приморської державної нотаріальної контори у видачі дублікату свідоцтва про право власності на житло, адже КП не є правонаступником Органу приватизації державного житлового фонду Приморського району, який видав таке свідоцтво.
Приморська державна нотаріальна контора 07.02.2025 винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину на квартиру АДРЕСА_2 .
Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу (далі - ЦК) України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, що померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно з вимогами ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення його померлим.
Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті (ч.1 ст. 1223 ЦК України) або особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, про що наголошує ч. 5 ст. 1268 ЦК України.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст. 1269 ЦК України).
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, якій починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст. 1270 ЦК України). Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Як передбачено ст. 328 ЦК України право власності набувається в порядку, визначеному законом, та на підставах не заборонених законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Право власності на квартиру АДРЕСА_2 підлягає визнанню за ОСОБА_1 , адже спадкодавцю належала квартира на підставі свідоцтва про право на спадщину та в результаті успадкування частини ОСОБА_5 , тому ОСОБА_1 як одній спадкоємиці, яка звернулася з заявою про отримання спадщини, належить вся квартира. 
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Проніна проти України від 18 липня 2006 року п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. А тому, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.
Керуючись ст.ст. 1, 2, 5, 12, 30, 43, 76, 81, 84, 89, 95, 223, 235, 241, 258, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд
УХВАЛИВ:
Позовні вимоги  ОСОБА_1 до Одеської міської ради, за участі третіх осіб: державний нотаріус Приморської державної нотаріальної контори у м.Одеса Вахненко Юлія Олександрівна, комунальне підприємство «Бюро технічної інвентаризації» Одеської міської ради, про визнання права власності на спадкове майно – задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_6 , АДРЕСА_4 ) право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 на квартиру АДРЕСА_2 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Апеляційна скарга на заочне рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення суду набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення суду складено 19 березня 2026 року.

Суддя:     В.Я. Бондар