ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2026 року	Львів	Справа № 140/3409/25 пров. № А/857/24405/25	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Гуляка В.В.
суддів: Ільчишин Н.В., Матковської З.М.
за участі секретаря судового засідання: Скрутень Х.Б. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Волинській області, 
на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 08 травня 2025 року (суддя – Сорока Ю.Ю., час ухвалення – 12:19 год., місце ухвалення – м.Луцьк, дата складання повного тексту – 16.05.2025), 
в адміністративній справі №140/3409/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ПП Західна Аграрна Компанія" до Головного управління ДПС у Волинській області, 
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, 

встановив: 

У квітні 2024 року позивач ТзОВ "ПП Західна Аграрна Компанія" звернувся в суд із адміністративним позовом до відповідача Головного управління ДПС у Волинській області, в якому просив: 1) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Волинській області №0344330707 від 18.12.2024; 2) стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача витрати по сплаті судового збору в сумі 30280 грн.. 
Відповідач подав відзив на позов, вважаючи його необґрунтованим. Просив відмовити в задоволенні позову повністю. 
Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 08.05.2025 позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Волинській області від №0344330707 від 18 грудня 2024 року. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Волинській області на користь ТзОВ «ПП Західна Аграрна Компанія» судовий збір в розмірі 30280 гривень 00 копійок. 
З цим рішенням суду першої інстанції не погодився відповідач та оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає апелянт, що судом першої інстанції прийнято рішення внаслідок невірного застосування норм матеріального та процесуального права, з неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, що призвело до неправильного вирішення справи, а тому рішення суду підлягає скасуванню з підстав, наведених в апеляційній скарзі. 
В обґрунтування апеляційних вимог апелянт покликається на те, що за результатами проведеної податкової перевірки встановлено порушення позивачем вимог: - п.2 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року №2473-VIII «Про валюту і валютні операції»; - п.9, п.п.2 розділу III Завершення банком здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків «Іпструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів», затвердженої постановою Правління НБУ від 02.01.2019 № 7 (із змінами і доповненнями); - п.14 2 постанови Правління НБУ від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (із змінами і доповненнями) в частині не надходження на поточний рахунок резидента ТОВ "ПП ЗАК" валютної виручки в сумі 808002 дол. США (що еквівалентно 23638017,72 грн) за експортований товар по контракту №EX-2504 від 09.03.2022 від нерезидента "CAPITAL TRADE Sp. z o.o." (00-876 Warszawa, ul.Ogrodowa 58, Poland). Тому, за результатами здійсненої перевірки правомірно винесено оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 18.12.2024 №0344330707 на суму 23638017,72 грн.. Вказує апелянт, що нормами Закону №2473-VIII передбачено, що розрахунки за операціями резидентів з експорту товарів проводяться шляхом зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України. Законом чітко визначено, що усі розрахунки на території України проводяться виключно у гривні, у певних випадках, визначених частиною другою статті 5 Закону України «Про валюту і валютні операції», розрахунки дозволено проводити в іноземній валюті, у гривні, а також у банківських металах. При цьому Закон не містить положень щодо можливості проведення розрахунків за валютними операціями шляхом передачі векселя. Покликається апелянт на практику Верховного Суду у справі №140/10623/23, де згідно висновків Суду розрахунки за операціями резидентів з експорту товарів мають проводяться виключно шляхом зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України. Вважає апелянт, що ГУ ДПС у Волинській області діяло виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а підстави для задоволення позовної заяви відсутні. 
За результатами апеляційного розгляду відповідач просить скасувати рішення суду від 08.05.2025 та прийняти нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог повністю. 
Позивач подав апеляційному суду відзив на апеляційну скаргу, в якому вказує про законність та обгрунтованість рішення суду першої інстанції та про безпідставність доводів апелянта. Просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду залишити без змін. 

Суд апеляційної інстанції, заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи та докази по справі, обговоривши доводи, межі та вимоги апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню. 
Судом встановлено такі фактичні обставини справи. 
09 березня 2022 року між позивачем ТОВ "ПП ЗАК" та CAPITAL TRADE Sp. z .o.o. було укладено контракт №ЕХ-2504 та Специфікації №1 від 09.03.2022 (а.с. 68 т.1). 
Згідно умов зазначеного контракту та специфікацій до нього ТОВ "ПП ЗАК" взяло на себе зобов`язання поставити CAPITAL TRADE Sp. z o.o. на умовах післяплати кукурудзу в загальній кількості 2 992,6 тон загальною вартістю 808 002,00 доларів США. 
10 березня 2022 року між зазначеними вище підприємствами було укладено додаткову угоду №1 до Контракту №ЕХ-2504 від 09 березня 2022 року, якою сторони визначили умови оплати та визначили, що з метою погашення грошового зобов`язання за цим Договором Покупець може передати Постачальнику вексель в розмірі грошового зобов`язання, що існувало на момент передачі такого векселя, вчасно і на умовах, аналогічних умовам погашення грошового зобов`язання Покупця. Спосіб виконання зобов`язання - оплати товару грошима або передачі векселя - вибирається Покупцем в момент виконання зобов`язання. 
На виконання умов контракту №ЕХ-2504 від 09 березня 2022 року ТОВ "ПП ЗАК" відповідно до вантажно-митних декларацій (а.с. 17-89 т.1): 
№205140/2022/018536 від 16 березня 2022 року було відвантажено 68,00 тон кукурудзи, ціна товару згідно ВМД 18 360,00 (вісімнадцять тисяч триста шістдесят доларів США 00 центів), статистична вартість 537119,96 (п`ятсот тридцять сім тисяч сто дев`ятнадцять гривень 96 копійок); 
№205140/2022/018546 від 17 березня 2022 року було відвантажено 342,45 тон кукурудзи, ціна товару згідно ВМД 92 461,50 (дев`яносто дві тисячі чотириста шістдесят один долар США 50 центів), статистична вартість 2 704 951,94 (два мільйони сімсот чотири тисячі дев`ятсот п`ятдесят одна гривня 94 копійки); 
№205140/2022/018771 від 18 березня 2022 року було відвантажено 70,40 тон кукурудзи, ціна товару згідно ВМД 19008,00 (дев`ятнадцять тисячі вісім доларів США 00 центів), статистична вартість 556077,14 (п`ятсот п`ятдесят шість тисяч сімдесят сім гривень 14 копійок); 
№205140/2022/018641 від 18 березня 2022 року було відвантажено 208,60 тон кукурудзи, ціна товару згідно ВМД 56 322,00 (п`ятдесят шість тисячі триста двадцять два долара США 00 центів), статистична вартість 1 647 694,48 (один мільйон шістсот сорок сім тисяч шістсот дев`яносто чотири гривні 48 копійок); 
№205140/2022/018795 від 19 березня 2022 року було відвантажено 630,05 тон кукурудзи, ціна товару згідно ВМД 170 113,50 (сто сімдесят тисяч сто тринадцять доларів США 50 центів), статистична вартість 4 976 653,43 (чотири мільйони дев`ятсот сімдесят шість тисяч шістсот п`ятдесят три гривні 43 копійки); 
№205140/2022/018931 від 21 березня 2022 року було відвантажено 281,20 тон кукурудзи, ціна товару згідно ВМД 75 924,00 (сімдесят п`ять тисяч дев`ятсот двадцять чотири долари США 00 центів), статистична вартість 2 221 149,03 (два мільйони двісті двадцять одна тисяча сто сорок дев`ять гривень 03 копійки); 
№205140/2022/018893 від 21 березня 2022 року було відвантажено 492,95 тон кукурудзи, ціна товару згідно ВМД 133 096,50 (сто тридцять три тисячі дев`яносто шість доларів США 50 центів), статистична вартість 3893724,80 (три мільйони вісімсот дев`яносто три тисячі сімсот двадцять чотири гривні 80 копійок); 
№205140/2022/018915 від 21 березня 2022 року було відвантажено 125,65 тон кукурудзи, ціна товару згідно ВМД 33 925,50 (тридцять три тисячі дев`ятсот двадцять п`ять доларів США 50 центів), статистична вартість 992 487,11 (дев`ятсот дев`яносто дві тисячі чотириста вісімдесят сім гривень 11 копійок); 
№205140/2022/019187 від 23 березня 2022 року було відвантажено 351,60 тон кукурудзи, ціна товару згідно ВМД 94 932,00 (дев`яносто чотири тисячі дев`ятсот тридцять два долара США 00 центів), статистична вартість 2 777 226,17 (два мільйони сімсот сімдесят сім тисяч двісті двадцять шість гривень 17 копійок); 
№205140/2022/019174 від 23 березня 2022 року було відвантажено 140,0 тон кукурудзи, ціна товару згідно ВМД 37 800,00 (тридцять сім тисяч вісімсот доларів США 00 центів), статистична вартість 1105835,22 (один мільйон сто п`ять тисяч вісімсот тридцять п`ять гривень 22 копійки); 
№205140/2022/019500 від 25 березня 2022 року було відвантажено 211,45 тон кукурудзи, ціна товару згідно ВМД 57091,50 (п`ятдесят сім тисяч дев`яносто один долар США 50 центів), статистична вартість 1670206,12 (один мільйон шістсот сімдесят тисяч двісті шість гривень 12 копійок); 
№205140/2022/019488 від 25 березня 2022 року було відвантажено 70,25 тон кукурудзи, ціна товару згідно ВМД 18 967,50 (вісімнадцять тисяч дев`ятсот шістдесят сім доларів США 50 центів), статистична вартість 554892,32 (п`ятсот п`ятдесят чотири тисячі вісімсот дев`яносто дві гривні 32 копійки). 
CAPITAL TRADE Sp. z o.o. було задекларовано ввезення на митну територію України валютних цінностей з метою використання: розрахунок за контрактом на суму 808002,00 доларів США (а.с. 90-117 т.1), зокрема: 26 березня 2022 року вексель №2 від 21 березня 2022 року на суму 14 359,27 доларів США; вексель №3 від 21 березня 2022 року на суму 8 756,10 доларів США; 07 квітня 2022 року вексель №5 від 04 квітня 2022 року на суму 2 851,31 доларів США; вексель №6 від 04 квітня 2022 року на суму 1 738,69 доларів США; вексель №8 від 04 квітня 2022 року на суму 11 698,75 доларів США; вексель №9 від 04 квітня 2022 року на суму 7 133,75 доларів США; вексель №11 від 04 квітня 2022 року на суму 31 687,26 доларів США; вексель №12 від 04 квітня 2022 року на суму 19 322,49 доларів США; вексель №14 від 04 квітня 2022 року на суму 32 460,88 доларів США; вексель №15 від 04 квітня 2022 року на суму 19 794,24 доларів США; вексель №17 від 04 квітня 2022 року на суму 32 425,24 доларів США; вексель №18 від 04 квітня 2022 року на суму 19 772,51 доларів США; 21 квітня 2022 року вексель №1 від 21 березня 2022 року на суму 69 346,13 доларів США; вексель №4 від 04 квітня 2022 року на суму 13 770,00 доларів США; вексель №7 від 04 квітня 2022 року на суму 56 497,50 доларів США; вексель №10 від 04 квітня 2022 року на суму 153 029,25 доларів США; вексель №13 від 04 квітня 2022 року на суму 156 765,38 доларів США; вексель №16 від 04 квітня 2022 року на суму 156 593,25 доларів США. 
Між ТОВ "ПП ЗАК" та CAPITAL TRADE Sp. z o.o. було підписано акти приймання- передачі вищевказаних векселів в якості розрахунку за контрактом №ЕХ-2504 від 09 березня 2022 року, відповідно до п.6.1 вищезазначеного контракту. 
Вищевказані розрахунки за контрактом №ЕХ-2504 від 09 березня 2022 року відображені в бухгалтерському обліку ТОВ «ПП ЗАК», що підтверджується оборотно-сальдовими відомостями по рахунках 362, 342 та картками рахунку 362 (розрахунки з іноземними контрагентами), 342 (короткострокові векселі одержані в іноземній валюті, за дебетом рахунку відображається отримання векселя за продані товари, за кредитом погашення кредиторської заборгованості згідно отриманого векселя), згідно яких заборгованість CAPITAL TRADE Sp. z o.o. перед TOB "ПП ЗАК" відсутня (а.с. 187-197 т.1). 
Також встановлено, що 28 березня 2022 року між ТОВ "ПП ЗАК" та ОСОБА_1 було укладено договір купівлі-продажу векселя №2 від 21 березня 2022 року загальною вартістю 14 359,27 доларів США, що в еквіваленті в гривні по курсу Національного банку України на день укладення договору становило 420 079,00 грн.. 
28 березня 2022 року між ТОВ "ПП ЗАК" та ОСОБА_2 було укладено договір купівлі-продажу векселя №3 від 21 березня 2022 року загальною вартістю 8 756,10 доларів США, що в еквіваленті в гривні по курсу Національного банку України на день укладення договору становило 256 158,83 грн.. 
08 квітня 2022 року між ТОВ "ПП ЗАК" та ОСОБА_1 було укладено договір купівлі-продажу векселів № 5, 8, 11, 14, 17 від 04 квітня 2022 року загальною вартістю 111 123,44 доларів США, що в еквіваленті в гривні по курсу Національного банку України на день укладення договору становило 3 250 905,12 грн.. 
08 квітня 2022 року між ТОВ "ПП ЗАК" та ОСОБА_2 було укладено договір купівлі-продажу векселів № 6, 9, 12, 15, 18 від 04 квітня 2022 року загальною вартістю 67 763,68 доларів США, що в еквіваленті в гривні по курсу Національного банку України на день укладення договору становило 1 982 419,68 грн.. 
16 червня 2022 року між ТОВ "ПП ЗАК" та ОСОБА_1 було укладено договори купівлі-продажу векселів №1 від 21 березня 2022 року загальною вартістю 69 346,13 доларів США, що в еквіваленті в гривні по курсу Національного банку України на день укладення договору становило 2028714,10 грн; №4 від 4 квітня 2022 року загальною вартістю 13770,00 доларів США, що в еквіваленті в гривні по курсу Національного банку України на день укладення договору становило 402839,97 грн; №7 від 04 квітня 2022 року загальною вартістю 56497,50 долари США, що в еквіваленті в гривні по курсу Національного банку України на день укладення договору становило 1652828,71 грн; №10 від 04 квітня 2022 року загальною вартістю 153029,25 доларів США, що в еквіваленті в гривні по курсу Національного банку України на день укладення договору становило 4476855,40 грн; №13 від 4 квітня 2022 року загальною вартістю 156765,38 доларів США, що в еквіваленті в гривні по курсу Національного банку України на день укладення договору становило 4586155,51 (чотири мільйони п`ятсот вісімдесят шість тисяч сто п`ятдесят п`ять гривень 51 копійка); №16 від 4 квітня 2022 року загальною вартістю 156593,25 доларів США, що в еквіваленті в гривні по курсу Національного банку України на день укладення договору становило 4581119,86 грн.. 
З 28 березня по 30 червня 2022 року між ТОВ "ПП ЗАК" та ОСОБА_1 були проведені розрахунки за договорами купівлі-продажу векселів на загальну суму 21399497,71 грн.. 
З 29 червня по 01 липня 2022 року між ТОВ "ПП ЗАК" та ОСОБА_2 були проведені розрахунки за договорами купівлі-продажу векселів на загальну суму 2238519,99 грн.. 
Вищезазначені розрахунки за договорами купівлі-продажу векселів від 28 березня 2022 року, від 08 квітня 2022 року, від 16 червня 2022 року між ТОВ "ПП ЗАК" та ОСОБА_1 та за договорами купівлі-продажу векселів від 28 березня 2022 року, від 8 квітня 2022 року між ТОВ "ПП ЗАК" та ОСОБА_2 відображені в бухгалтерському обліку ТОВ "ПП ЗАК", що підтверджується оборотно-сальдовою відомістю по рахунку 341 та карткою рахунку 341 (короткострокові векселі, одержані в національній валюті), згідно яких заборгованість ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перед ТОВ "ПП ЗАК" відсутня (а.с. 118-197 т.1). 
Матеріалами справи також встановлено, що працівниками ГУ ДПС у Волинській області проведено документальну позапланову невиїзну перевірку ТОВ "ПП ЗАК" за період з 09.03.2022 по 18.11.2024 з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій, за результатами якої складено Акт перевірки від 21.11.2024 №32620/07-07/36205714 (а.с. 17 т.1). 
Перевіркою встановлено, що між ТОВ "ПП ЗАК" та компанією "CAPITAL TRADE" Sp.z.o.o. REGON 302004843, NIP 7811876333, KRS 0000406198 (00-876 Warszawa, ul. Ogrodowa 58, Poland), укладено експортний контракт №EX-2504 від 09.03.2022. Предмет контракту: продавець зобов`язується передати у власність покупця, а покупець прийняти та оплатити товар - експорт кукурудзи код УКТЗД 1005900000. Загальна сума контракту сума всіх підписаних специфікацій, згідно яких продавець здійснив надходження товару в період дії вказаного контракту, валюта платежу - долар США. На виконання умов контракту №EX-2504 від 09.03.2022, укладеного з польською компанією "CAPITAL TRADE Sp. z o.o.", на адресу отримувача продукції, компанії Corn Trans Sp.z.o.o Sp.r, експортовано товар - зернові культури: кукурудза врожаю 2021 року, cтандарт ДСТУ 4525:2006, на загальну суму 808002,00 доларів США (що еквівалентно 23638017,72 грн), згідно митних декларацій, наведених в додатку №4 «Зведені дані щодо експортних операцій у розрізі контрагентів нерезидентів, укладених контрактів та стан розрахунків ТОВ "ПП ЗАК" за період з 09.03.2022 по 10.10.2024». Граничний строк надходження валютної виручки по експортних операціях, здійснених згідно вище перелічених МД на суму 808002,00 доларів США (що еквівалентно 23638017,72 грн), поданої АТ "Райффайзен Банк Аваль", як протермінована, - закінчився 15.03.2023, 16.03.2023, 17.03.2022, 17.03.2023, 18.03.2023, 20.03.2023, 20.03.2023, 20.03.2023, 22.03.2023, 22.03.2023, 24.03.2023, 24.03.2023. 
Вказано, що на порушення п.2 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року №2473-VIII «Про валюту і валютні операції» та п.9, пп.2 розділу III «Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів», затвердженої постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №7 (із змінами і доповненнями) та п.14-2 постанови Правління НБУ від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (із змінами і доповненнями): валютна виручка в сумі 808002,00 дол. США за експортований товар по контракту №EX-2504 від 09.03.2022 від нерезидента - компанії "CAPITAL TRADE Sp. z o.o." (00-876 Warszawa, ul.Ogrodowa 58, Poland), на поточний рахунок резидента ТОВ "ПП ЗАК" в банку, не надійшла. Станом на 10.10.2024 дебіторська заборгованість по експортному контракту №EX-2504 від 09.03.2022 з нерезидентом "CAPITAL TRADE Sp. z o.o.", становить 808002,00 дол. США, згідно даних наведених в додатку №4 «Зведені дані щодо експортних операцій у розрізі контрагентів нерезидентів, укладених контрактів та стан розрахунків ТОВ "ПП ЗАК" за період з 09.03.2022 по 18.11.2024». 
Таким чином, в акті перевірки від 21.11.2024 №32620/07-07/36205714 контролюючим органом встановлено порушення ТОВ "ПП ЗАК": - п.2 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року №2473-VIII «Про валюту і валютні операції»; - п.9, п.п.2 розділу III Завершення банком здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків «ІНСТРУКЦІЇ про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів», затвердженої постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №7 (із змінами і доповненнями); - п.14-2 постанови Правління НБУ від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (із змінами і доповненнями) в частині не надходження на поточний рахунок резидента ТОВ "ПП ЗАК" валютної виручки в сумі 808 002,00 дол. США (що еквівалентно 23638017,72 грн) за експортований товар по контракту №EX-2504 від 09.03.2022 від нерезидента - "CAPITAL TRADE Sp. z o.o." (00-876 Warszawa, ul. Ogrodowa 58, Poland). 
Позивачем ТОВ "ПП ЗАК" було подано до ГУ ДПС у Волинській області заперечення від 09.12.2024 на вищевказаний Акт перевірки від 21.11.2024 №32620/07-07/36205714. Однак таке заперечення із відповідними обгрунтуваннями та доданими матеріалами не взято до уваги контролюючим органом (а.с. 37-44 т.1). 
На підставі вказаного Акту перевірки від 21.11.2024 №32620/07-07/36205714 контролюючим органом (відповідачем) прийнято податкове повідомлення-рішення №0344330707 від 18 грудня 2024 року, яким до ТОВ "ПП ЗАК" застосовано штраф в сумі 23638017,72 грн. за порушення вимог валютного законодавства. 
Позивачем ТОВ "ПП ЗАК" подано до ДПС України скаргу від 03.01.2025 на вищевказане ППР від 18.12.2024. Однак така скарга із відповідними обгрунтуваннями та доданими матеріалами залишена без задоволення рішенням ДПС України від 04.03.2025 (а.с. 45-59 т.1). 
Вважаючи вказане податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Волинській області №0344330707 від 18.12.2024 протиправним, позивач звернувся з даним позовом до адміністративного суду. 

Надаючи правову оцінку обставинам справи у взаємозв`язку з нормами законодавства, що регулюють спірні правовідносини, колегія суддів апеляційного суду погоджується із висновками суду першої інстанції про задоволення позовних вимог, виходячи з наступного. 
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. 
Судом першої інстанції вірно враховано, що правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначає Закон України «Про валюту і валютні операції» від 21 червня 2018 року №2473-VIII (далі - Закон №2473-VIII в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, а саме станом на 21.11.2021). 
Статтею 1 Закону №2473-VIII визначено, що у цьому Законі терміни вживаються в такому значенні: 
- валютна операція - операція, що має хоча б одну з таких ознак: а) операція, пов`язана з переходом права власності на валютні цінності та (або) права вимоги і пов`язаних з цим зобов`язань, предметом яких є валютні цінності, між резидентами, нерезидентами, а також резидентами і нерезидентами, крім операцій, що здійснюються між резидентами, якщо такими валютними цінностями є національна валюта; б) торгівля валютними цінностями; в) транскордонний переказ валютних цінностей та транскордонне переміщення валютних цінностей; 
- валютні цінності - національна валюта (гривня), іноземна валюта та банківські метали; 
- іноземна валюта: а) грошові знаки грошових одиниць іноземних держав у вигляді банкнот, казначейських білетів, монет, що перебувають в обігу та є законним платіжним засобом на території відповідної іноземної держави або групи іноземних держав, а також вилучені або такі, що вилучаються з обігу, але підлягають обміну на грошові знаки, що перебувають в обігу; б) кошти на рахунках у банках та інших фінансових установах, виражені у грошових одиницях іноземних держав і міжнародних розрахункових (клірингових) одиницях (зокрема у спеціальних правах запозичення), що належать до виплати в іноземній валюті; в) електронні гроші, номіновані у грошових одиницях іноземних держав та (або) банківських металах; 
- національна валюта (гривня): а) грошові знаки грошової одиниці України - гривні у вигляді банкнот, монет, у тому числі обігових, пам`ятних та ювілейних монет, і в інших формах, що перебувають в обігу та є законним платіжним засобом на території України, а також вилучені або такі, що вилучаються з обігу, але підлягають обміну на грошові знаки, що перебувають в обігу; б) кошти на рахунках у банках та інших фінансових установах, виражені у гривні; в) електронні гроші, номіновані у гривні; г) цифрові гроші Національного банку України. 
Відповідно частини другої статті 5 Закону №2473-VIII усі розрахунки на території України проводяться виключно у гривні, крім розрахунків за: 1) операціями зі здійснення іноземних інвестицій та повернення іноземному інвестору прибутків, доходів (у тому числі дивідендів) та інших коштів, одержаних на законних підставах у результаті здійснення іноземних інвестицій; 2) операціями банків з надання банківських та інших фінансових послуг на підставі банківської ліцензії; 3) операціями з надання фінансових послуг, визначених пунктами 1-5 частини другої та частиною третьою статті 9 цього Закону, що надаються небанківськими фінансовими установами та операторами поштового зв`язку, які мають ліцензію Національного банку України на здійснення валютних операцій; 4) операціями з розміщення, виплати грошового доходу та погашення облігацій, казначейських зобов`язань України, номінованих в іноземній валюті, якщо це передбачено проспектом цінних паперів (умовами їх розміщення); 5) операціями з купівлі-продажу державних цінних паперів, номінованих в іноземній валюті, якщо ініціатором або отримувачем за такою валютною операцією є банк; 6) іншими операціями, визначеними Митним кодексом України та (або) нормативно-правовими актами Національного банку України. 
Розрахунки за операціями, визначеними цією частиною, можуть проводитися в іноземній валюті, у гривні, а також у банківських металах. 
Відповідно до частини першої статті 13 Закону №2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів. 
У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання (частина друга статті 13 Закону №2473-VIII). 
Вказана норма встановлює, що розрахунки за операціями резидентів з експорту товарів проводяться шляхом зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України у визначені строки. Інших форм розрахунків за експортними операціями норми Закону №2473-VIII не передбачають. 
Положенням про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженим постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №5, встановлено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів (пункт 21). 
Правлінням Національного банку України прийнято Постанову №18 від 24.02.2022, відповідно до пункту 14-2 (в редакції станом на 04.04.2022) якої визначено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 90 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року. 
Також пунктом 14-4 Постанови №18 (в редакції станом на 04.04.2022) визначено, що розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного в пункті 14-2 цієї постанови, з урахуванням вимог пункту 14-3 цієї постанови в повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 14-3 цієї постанови стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в банку в Україні. 
Відповідно до частини п`ятої Закону №2473-VIII порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару). 
Підпунктом 4 пункту 3 розділу I Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженої постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №7 (Інструкція) визначено, що днем виникнення порушення є перший день після закінчення встановленого Національним банком граничного строку розрахунків за операцією з експорту. 
Відповідно до пункту 2 розділу вказаної Інструкції вимоги цієї Інструкції поширюються на операції з експорту та імпорту товарів, на які Національним банком встановлені граничні строки розрахунків, з урахуванням установлених Національним банком за поданням Кабінету Міністрів України винятків та (або) особливостей для окремих товарів, та (або) галузей економіки та мінімальних граничних сум операцій, на які поширюються встановлені Національним банком граничні строки розрахунків. 
Пунктом 5 розділу ІІ вказаної Інструкції передбачено, що банк згідно з вимогами цієї Інструкції здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів резидента, які передбачають розрахунки в грошовій формі (уключаючи розрахунки резидента з нерезидентом на території України), що здійснюються через цей банк. 
Відповідно до підпункту 1 пункту 6 розділу ІІ Інструкції банк згідно з цією Інструкцією здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентом граничних строків розрахунків за операцією резидента з експорту товарів, якщо на дату митного оформлення продукції або виконання резидентом робіт, надання послуг, експорту прав інтелектуальної власності, інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі), розрахунки за такою операцією не завершені (кошти від продажу нерезиденту товару на поточний рахунок резидента не надійшли або надійшли не в повному обсязі) або в банку немає інформації про завершення розрахунків за такою операцією. 
Відповідно до підпункту 1 пункту 7 розділу ІІ Інструкції, банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати оформлення МД типу ЕК-10 Експорт, ЕК-11 Реекспорт на продукцію, що експортується (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню), або підписання акту або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору (якщо товар згідно із законодавством України не підлягає митному оформленню), - за операціями з експорту товарів. 
Підпунктом 2 пункту 9 розділу ІІІ Інструкції передбачено, що банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків у разі експорту товару - після зарахування на поточний рахунок резидента в банку грошових коштів, що надійшли від нерезидента за товар (уключаючи кошти, переказані резидентом із власного рахунку, відкритого за кордоном, якщо розрахунки за експорт товару здійснювалися через рахунок резидента, відкритий за кордоном, та резидентом подано документи іноземного банку, які підтверджують зарахування коштів від нерезидента за товар), або від банку (резидента або нерезидента) за документарним акредитивом, відкритим на користь резидента за операцією з експорту товару, або в порядку, визначеному пунктом 16-2 розділу IV цієї Інструкції. 
Крім того, слід зазначити, що пунктом 19 розділу IV Інструкції також визначено, що валютний нагляд за дотриманням резидентом граничних строків розрахунків за операцією резидента з експорту продукції здійснює лише банк, до якого надійшов реєстр МД, що містить інформацію про цю операцію. Грошові кошти від експорту товарів мають бути зараховані на відкритий у банку поточний рахунок резидента не пізніше граничних строків розрахунків. 
Судом першої інстанції вирішуючи дану справу враховано правову позицію сформульовану в постанові Верховного Суду від 21.05.2024 в справі №140/10623/23, однак суд дійшов висновку про нерелевантність застосування наведених норм права до спірних правовідносин. 
Так, з системного аналізу норм Закону №2473-VIII вбачається, цим Законом встановлено загальні засади обігу валюти та валютного контролю при розрахунках (переміщенні або переказах) в грошовій формі або банківськими металами. Саме тому приписами цього Закону не передбачено інших форм розрахунків між резидентами і нерезидентами в сфері зовнішньоекономічної діяльності. 
При цьому Закон №2473-VIII в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин не містив жодних обмежень щодо використання суб`єктами зовнішньоекономічної діяльності інших форм розрахунків за господарськими зобов`язаннями. 
Водночас, правове регулювання всіх видів зовнішньоекономічної діяльності в Україні, включаючи зовнішню торгівлю здійснюється Законом України «Про зовнішньоекономічну діяльність» від 16 квітня 1991 року №959-XII (далі Закон №959-XII). 
Так, приписами статті Закону №959-XII визначено, зокрема, такі поняття: валютні кошти - валютні цінності: - іноземна валюта готівкою; - платіжні документи (чеки, векселі, тратти, депозитні сертифікати, акредитиви та інші) в іноземній валюті; - цінні папери (акції, облігації, купони до них, бони, векселі та інші) в іноземній валюті; - золото та інші дорогоцінні метали у вигляді зливків, пластин та монет, а також сертифікати, облігації, варанти та інші цінні папери, номінал яких виражено у золоті, дорогоцінні камені. 
Відтак, до валютних коштів віднесено векселі як у формі платіжного документу, так і цінного паперу. 
Господарська діяльність - будь-яка діяльність, в тому числі підприємницька, пов`язана з виробництвом і обміном матеріальних та нематеріальних благ, що виступають у формі товару. 
Експорт (експорт товарів) - продаж товарів українськими суб`єктами зовнішньоекономічної діяльності іноземним суб`єктам господарської діяльності (у тому числі з оплатою в негрошовій формі) з вивезенням або без вивезення цих товарів через митний кордон України, включаючи реекспорт товарів. При цьому термін реекспорт (реекспорт товарів) означає продаж іноземним суб`єктам господарської діяльності та вивезення за межі України товарів, що були раніше імпортовані на територію України. 
Зовнішньоекономічна діяльність - діяльність суб`єктів господарської діяльності України та іноземних суб`єктів господарської діяльності, а також діяльність державних замовників з оборонного замовлення у випадках, визначених законами України, побудована на взаємовідносинах між ними, що має місце як на території України, так і за її межами. 
Іноземна валюта: - валюта готівкою, грошові знаки (банкноти, білети державної скарбниці, монети), що знаходяться в обігу і є законним платіжним засобом на території відповідної іноземної держави, а також вилучені або ті, що вилучаються з обігу, але підлягають обміну на грошові знаки, які знаходяться в обігу; - платіжні документи у грошових одиницях іноземних держав та міжнародних розрахункових одиницях; - кошти у грошових одиницях іноземних держав, міжнародних розрахункових одиницях та у діючій на території України валюті з вільною конверсією, які знаходяться на рахунках та вкладах у банківсько-кредитних установах на території України та за її межами. 
Момент здійснення експортного (імпортного) контракту - момент, на який здійснено всі обов`язки за зазначеним контрактом, включаючи оформлення векселів (тратт) або укладення кредитних угод. 
Відповідно до ст.6 Закону №959-XII, суб`єкти, які є сторонами зовнішньоекономічного договору (контракту), мають бути здатними до укладання договору (контракту) відповідно до цього та інших законів України та/або закону місця укладання договору (контракту). Зовнішньоекономічний договір (контракт) складається відповідно до цього та інших законів України з урахуванням міжнародних договорів України. Суб`єкти зовнішньоекономічної діяльності при складанні тексту зовнішньоекономічного договору (контракту) мають право використовувати відомі міжнародні звичаї, рекомендації, правила міжнародних органів та організацій, якщо це не заборонено прямо та у виключній формі цим та іншими законами України. 
Згідно ст.14 вищезазначеного Закону визначено, що всі суб`єкти зовнішньоекономічної діяльності мають право самостійно визначати форму розрахунків по зовнішньоекономічних операціях з-поміж тих, що не суперечать законам України та відповідають міжнародним правилам. 
Колегія суддів враховує, що у правовідносинах, які є предметом судового дослідження у даній справі, їх учасниками (суб`єктами зовнішньоекономічної діяльності) було визначено, як альтернативну, форму розрахунків за експортовані товари шляхом передачі векселів, що не суперечить чинному законодавству України, яким визначено загальні засади зовнішньоекономічної діяльності. 
Особливості обігу векселів в Україні, який полягає у видачі переказних та простих векселів, здійсненні операцій з векселями та виконанні вексельних зобов`язань у господарській діяльності, відповідно до Женевської конвенції 1930 року, якою запроваджено Уніфікований закон про переказні векселі та прості векселі, з урахуванням застережень, обумовлених додатком II до цієї Конвенції, та відповідно до Женевської конвенції 1930 року про врегулювання деяких колізій законів про переказні векселі та прості векселі, Женевської конвенції 1930 року про гербовий збір стосовно переказних векселів і простих векселів, визначено Законом України «Про обіг векселів в Україні» від 5 квітня 2001 року №2374-III (далі Закон №2374-III). 
При цьому, суд зазначає, що наведені міжнародні акти ратифіковані в Україні і в силу приписів статті 7 КАС України є джерелами права, які підлягають до застосування судом при вирішенні справи. 
Відповідно до частини другої статті 9 Закону №2374-ІІІ, умови проведення розрахунків між резидентом та нерезидентом із застосуванням векселів обов`язково відображаються у відповідному зовнішньоекономічному договорі (контракті). 
Таким чином, спеціальним законом який підлягає до застосування у спірних правовідносинах є також Закон №2374-III. 
Судом встановлено при розгляді справи, що позивачем при укладанні контракту №ЕХ-2504 від 09.03.2022 дотримано вимог Законів №959-XII та №2374-III. 
Умови цього контракту №EX-2504 від 09.03.2022 було виконано. Доказів заборгованості між учасниками цього контракту сторонами не надано. Доказів існування спорів між учасниками контракту теж не надано. 
У зв`язку із цим, у суду відсутні підстави вважати, що позивачем порушено порядок розрахунків із "CAPITAL TRADE Sp. z o.o." по контракту, а відтак відсутні підстави вважати і про порушення порядку розрахунку в іноземній валюті. 
При цьому, як уже було вказано вище, додатковою угодою сторони обумовили порядок розрахунків між собою шляхом передачі векселя, а отже розрахунок між контрагентами за контрактом повинен відбуватись у спосіб, що визначають такі зовнішньоекономічні договори. 
Водночас, судом вірно враховано положення частини 5 статті 3 Закону №2473-VIII, якими визначено, що у разі якщо норма цього Закону чи нормативно-правового акта Національного банку України, виданого на підставі цього Закону, або норми інших нормативно-правових актів Національного банку України допускають неоднозначне (множинне) трактування прав і обов`язків резидентів та нерезидентів у сфері здійснення валютних операцій або повноважень органів валютного нагляду, така норма трактується в інтересах резидентів та нерезидентів. 
Таким чином, суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку про відповідність дій позивача щодо вибору вексельної форми розрахунків при виконанні експортних контрактів та подальшому відображенні в бухгалтерському обліку погашення кредиторської заборгованості нерезидента за експортовані товари шляхом отримання від нього векселів. 
Апеляційний суд також зазначає, що відповідно до статті 9 Закону України від 05.04.2001 №2374-ІІІ «Про обіг векселів в Україні», резиденти можуть видавати та індосувати векселі, як переказні, так і прості, в іноземній та національній валюті для розрахунків з нерезидентами за зовнішньоекономічними договорами (контрактами) відповідно до валютного законодавства України. Умови проведення розрахунків між резидентом та нерезидентом із застосуванням векселів обов`язково відображаються у відповідному зовнішньоекономічному договорі (контракті). Придбання резидентом векселя в іноземній валюті та проведення розрахунків між резидентами за таким векселем здійснюються відповідно до валютного законодавства України. 
Таким чином, визначення в умовах зовнішньоекономічного договору вексельної форми розрахунків та надходження за цим векселем виручки на рахунок резидента експортера в уповноваженому банку у законодавчо встановлені строки відповідає вимогам валютного законодавства. При цьому, надходження за векселем виручки на рахунок експортера у валюті, відмінній від валюти контракту узгоджується з абз. другим п. 17 розд. IV Інструкції №7. 
Відповідно до статті 6 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність», суб`єкти, які є сторонами зовнішньоекономічного договору (контракту), мають бути здатними до укладання договору (контракту) відповідно до цього та інших законів України та/або закону місця укладання договору (контракту). Зовнішньоекономічний договір (контракт) складається відповідно до цього та інших законів України з урахуванням міжнародних договорів України. Суб`єкти зовнішньоекономічної діяльності при складанні тексту зовнішньоекономічного договору (контракту) мають право використовувати відомі міжнародні звичаї, рекомендації, правила міжнародних органів та організацій, якщо це не заборонено прямо та у виключній формі цим та іншими законами України. 
Статтею 14 вищезазначеного Закону визначено, що всі суб`єкти зовнішньоекономічної діяльності мають право самостійно визначати форму розрахунків по зовнішньоекономічних операціях з-поміж тих, що не суперечать законам України та відповідають міжнародним правилам. 
З огляду на те, що нормами чинного законодавства України на дату здійснення операції, не було прямої заборони щодо здійснення розрахунків між учасниками зовнішньоекономічної діяльності векселями, відтак, позивачем не порушено норм Закону, прийнявши розрахунок за поставлений товар шляхом приймання векселів. 
При цьому, з системного аналізу норм Закон України «Про валюту і валютні операції» вбачається, що цим Законом встановлено загальні засади обігу валюти та валютного контролю при розрахунках (переміщенні або переказах) в грошовій формі або банківськими металами. Саме тому приписами цього Закону не передбачено інших форм розрахунків між резидентами і нерезидентами в сфері зовнішньоекономічної діяльності. Закон України «Про валюту і валютні операції», в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, не містив жодних обмежень щодо використання суб`єктами зовнішньоекономічної діяльності інших форм розрахунків за господарськими зобов`язаннями. 
Отже, з огляду на наведені мотиви, оскаржуване в даній справі податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС України у Волинській області №0344330707 від 18 грудня 2024 року, яким до ТОВ "ПП ЗАК" застосовано штраф в сумі 23638017,72 грн за порушення вимог валютного законодавства, являються протиправним, а тому підлягає скасуванню. 
Колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги відповідача не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи. 
Також судом першої інстанції вірно вирішено питання про стягнення в користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача, як суб`єкта владних повноважень судового збору в розмірі 30280 грн.. 
Статтею 316 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
З урахуванням наведених вище норм законодавства та фактичних обставин справи, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що судом першої інстанції всебічно з`ясовано обставини справи, рішення суду першої інстанції винесено з дотриманням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, а тому немає підстав для його скасування. 
Керуючись статтями 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд 

постановив: 

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Волинській області – залишити без задоволення. 
Рішення Волинського окружного адміністративного суду від 08 травня 2025 року в адміністративній справі №140/3409/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ПП Західна Аграрна Компанія" до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення – залишити без змін. 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення і може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя	 	В. В. Гуляк 	
судді	 	Н. В. Ільчишин 	
 	 	З. М. Матковська  	
Повний текст постанови суду складено 03.03.2026 року