ЧЕРНІГІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

П О С Т А Н О В А
іменем України

02 квітня 2026 року 	м. Чернігів	

Унікальний номер справи № 728/1731/25
Головуючий у першій інстанції – Сороколіт Є. М.
Апеляційне провадження № 22-ц/4823/600/26
Чернігівський апеляційний суд у складі суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючої-судді: Шитченко Н.В.,
суддів: Висоцької Н.В., Мамонової О.Є.,
позивач: Головне управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області,
відповідач: ОСОБА_1 , 
розглянув у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області на рішення Бахмацького районного суду Чернігівської області від 25 листопада 2025 року у справі за позовом Головного управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області до ОСОБА_1 про стягнення зайво виплачених сум субсидії.

У С Т А Н О В И В:

У липні 2025 року ГУ ПФУ в Чернігівській області звернулося з позовом до ОСОБА_1 , в якому просило стягнути з відповідача зайво виплачену суму субсидії у розмірі 13 824,72 грн за період з 01 жовтня 2023 року по 31 березня 2024 року.
Заявлені вимоги вмотивовані тим, що на підставі заяви ОСОБА_1 від 31 липня 2023 року позивачем прийнято рішення про призначення відповідачу житлової субсидії з липня 2023 року, оскільки сукупний середньомісячний дохід домогосподарства не забезпечує можливість оплати послуг за житлово-комунальні послуги самостійно. ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з ним зареєстровані дружина ОСОБА_2 та дочка ОСОБА_3 , яка за місцем реєстрації не проживає.
Позивач зазначав, що на виконання вимог п. 50-2 Положення № 848 у результаті перевірки наданих ОСОБА_1 відомостей від Міністерства фінансів України отримано інформацію про те, що 19 липня 2022 року дружиною відповідача проведено операцію з купівлі безготівкової та/або готівкової іноземної валюти на загальну суму, що перевищує 50 000 грн. Водночас при зверненні за призначенням житлової субсидії з липня 2023 року в розділі VI декларації про доходи і витрати осіб, які звернулися за призначенням житлової субсидії, ОСОБА_1 таких відомостей про дружину не зазначив, хоча засвідчив підписом, що у разі неподання інформації або подання неповних чи недостовірних відомостей про осіб, які входять до складу домогосподарства, та членів сім`ї із складу домогосподарства незалежно від реєстрації їх місця проживання (фактичного місця проживання), їх доходи, майновий стан і витрати, може бути відмовлено сім`ї у призначенні житлової субсидії або припинено її надання. Оскільки субсидія відповідачу виплачувалась внаслідок надання ним недостовірної інформації, відтак має місце факт недобросовісності набувача, у зв`язку з чим ОСОБА_1 отримав субсидію у надмірному розмірі, яку ним добровільно не повернуто.
Рішенням Бахмацького районного суду Чернігівської області від 25 листопада 2025 року у задоволенні позову ГУ ПФУ в Чернігівській області до ОСОБА_1 про стягнення зайво виплачених сум субсидії відмовлено. 
В апеляційній скарзі ГУ ПФУ в Чернігівській області, вважаючи оскаржуване рішення незаконним та таким, що ухвалено без належного з`ясування дійсних обставин справи, просить його скасувати. Доводи апеляційної скарги є аналогічними за змістом з доводами позову.
Позивач вважає, що суд безпідставно залишив поза увагою те, що п. 49 Положення № 848 передбачено відповідальність виключно особи, яка звертається за призначенням субсидії, за подані відомості в заяві, декларації, інших документах, які вплинули на встановлення права на призначення житлової субсидії та на визначення її розміру. Тобто, обов`язок щодо надання достовірної інформації про доходи (працевлаштування та зміни матеріального становища) зареєстрованих у домоволодінні осіб з метою отримання субсидій покладено саме на отримувача субсидій.
Указує, що відповідно до п. 119 Положення № 848 за рішенням уповноваженого органу надання раніше призначеної житлової субсидії припиняється у тому разі, коли настали умови, у тому числі, під час отримання житлової субсидії, зазначені у п.п. 2, 4, 8-10 п. 14 цього Положення, виявлені, зокрема, на підставі рекомендацій Мінфіну, отриманих відповідно до ЗУ «Про верифікацію та моніторинг державних виплат». Постановою КМУ від 18 лютого 2016 року № 136 (у редакції постанови КМУ № 443 від 22 травня 2019 року) затверджено Порядок здійснення верифікації та моніторингу державних виплат. Відтак за результатами верифікації по рекомендаціях Мінфіну у відповідача виникла переплата житлової субсидії за період з 01 жовтня 2023 року по 31 березня 2024 року в сумі 13 824,72 грн.
Аналіз ст. 1215 ЦК України свідчить про те, що правильність здійснених розрахунків, за якими було проведено виплату, а також добросовісність набувача, презюмуються, і, відповідно, тягар доказування наявності рахункової помилки та недобросовісності набувача покладається на платника відповідних грошових сум. Отже, передбачено два винятки із цього правила: по-перше, якщо виплата відповідних грошових сум є результатом рахункової помилки зі сторони особи, яка проводила таку виплату; по-друге, у разі недобросовісності зі сторони набувача виплати. Субсидія ОСОБА_1 виплачувалась внаслідок надання ним недостовірної інформації – здійснення дружиною отримувача субсидії операції з купівлі безготівкової та/або готівкової іноземної валюти на загальну суму, що перевищує 50 000 грн, отже має місце факт недобросовісності набувача.
У наданому відзиві ОСОБА_1 , вважаючи рішення суду обґрунтованим і таким, що прийнято з правильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду – без змін. Вважає, що скаржником не наведено і не аргументовано, які саме докази залишено судом без належного дослідження та які конкретно норми матеріального права не були застосовані.
Відповідач зазначає, що ГУ ПФУ в Чернігівській області, як підставу звернення з позовом, зазначає інформацію Мінфіну про купівлю 19 липня 2022 року ОСОБА_2 у відділенні «ПриватБанк» готівкової (безготівкової) іноземної валюти на суму, що перевищує 50 000 грн. Водночас ці твердження всупереч передбачених процесуальним законом стандартів доказування не підтверджені належними та допустимими доказами. 
Указує, що згідно з п. 50-2 Положення № 848 проведення перевірки даних, зазначених у п.п. 4, 10 п. 14 цього Положення, здійснюється, зокрема на підставі рекомендацій Мінфіну щодо виявлених невідповідностей, що впливають на встановлення права на житлову субсидію, отриманих відповідно до ЗУ «Про верифікацію та моніторинг державних виплат». За правилами ст. 16 даного Закону за результатами верифікації орган, що здійснює верифікацію, надає органам, які здійснюють державні виплати, рекомендації щодо проведення додаткової перевірки інформації, що містить невідповідність, та усунення невідповідностей даних у автоматизованих інформаційних реєстрах, базах даних, володільцем, розпорядником та/або адміністратором яких є орган, що здійснює державні виплати. Суд першої інстанції вірно зазначив, що позивачем було отримано рекомендації щодо проведення додаткової перевірки, отже рекомендації мінфіну не є доказом факту порушення, а лише підставою для перевірки, результати якої позивач суду не надав.
Наголошує на тому, що відомості, зазначені у декларації, поданої ним до ГУ ПФУ в Чернігівській області з метою отримання житлової субсидії, повністю відповідають дійсності, зокрема у розділі 6 указано, що жодних операцій з іноземною валютою та банківськими металами у відповідний період членами його родини не здійснювалося.
Відповідач вважає, що лише виявлення свідомого подання громадянином документів з неправильними відомостями є підставою повернення бюджетних асигнувань, надміру перерахованих за призначеними субсидіями. За судовою практикою Верховного Суду правильність здійснених розрахунків, за якими була проведена виплата, а також добросовісність набувача презюмуються і, відповідно, тягар доказування наявності рахункової помилки та недобросовісності набувача покладається саме на платника відповідних грошових сум. Твердження позивача про свідоме зазначення ОСОБА_1 недостовірних даних є лише припущенням і належним чином не підтверджено. 
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційну скаргу належить залишити без задоволення, а рішення суду – без змін, виходячи з наступного.
Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
Відмовляючи у задоволенні позову ГУ ПФУ в Чернігівській області, суд першої інстанції виходив з того, що питання стосовно надання субсидій врегульовано Положенням № 848. Згідно з паперовими копіями електронних доказів, а саме, відомостей з підсистеми ІКІС ПФУ, позивачем отримано рекомендації щодо проведення додаткової перевірки, оскільки було виявлено невідповідності – будь-хто зі складу домогосподарства протягом 12 місяців перед місяцем звернення за призначенням житлової субсидії здійснив операції з купівлі безготівкової та/або готівкової іноземної валюти, а також банківських металів на загальну суму, що перевищує 50 000 грн. При цьому згадані електронні докази не містять інформації про результати обробки цієї рекомендації, зокрема, щодо донарахування чи повернення зайво виплачених сум та їх періодів. Матеріали справи не містять належних та допустимих доказів здійснення відповідачем операції з купівлі безготівкової та/або готівкової іноземної валюти.
Колегія суддів погоджується з наведеним висновком суду першої інстанції, оскільки він ґрунтується на матеріалах справи та відповідає вимогам чинного законодавства. 
У справі встановлено, що 31 липня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до ГУ ПФУ в Чернігівській області із заявою про призначення та надання житлової субсидії (а.с. 15). Одночасно відповідачем подано декларацію про доходи і витрати осіб, які звернулися за призначенням житлової субсидії, у якій він указав відомості про осіб, які входять до складу домогосподарства (дружина ОСОБА_2 та дочка ОСОБА_3 ), та дані про членів сім`ї осіб із складу домогосподарства (зять ОСОБА_4 та онук ОСОБА_5 ) (а.с. 11-12).
Відповідно до акту обстеження матеріально-побутових умов домогосподарства від 31 липня 2023 року та довідки про склад сім`ї від 31 липня 2023 року, виданої виконавчим комітетом Бахмацької міської ради, в домогосподарстві, розташованому по АДРЕСА_1 зареєстровані ОСОБА_1 , його дружина ОСОБА_2 та дочка ОСОБА_3 , яка фактично за цією адресою не проживає (а.с. 8, 14).
На підставі поданих документів рішенням компетентного органу від 01 липня 2023 року ОСОБА_1 з 01 жовтня 2023 року по 30 квітня 2024 року призначено житлову субсидію, яка розраховувалася в автоматичному режимі, що підтверджується витягами з ІКІС ПФУ (а.с. 9 зворот, 18-19).
Згідно з інформацією, наявною у підсистемі ІКІС ПФУ, позивачем 09 квітня 2024 року отримано рекомендації щодо проведення додаткової перевірки інформації, що містить невідповідності (будь-хто зі складу домогосподарства протягом 12 місяців перед місяцем звернення за призначенням житлової субсидії здійснив операції з купівлі безготівкової та/або готівкової іноземної валюти, а також банківських металів на загальну суму, що перевищує 50 000 грн). Встановлено дату опрацювання рекомендації – 17 квітня 2024 року (а.с. 10).
Матеріали справи не містять відомостей про проведення ГУ ПФУ в Чернігівській області додаткової перевірки за цими рекомендаціями. 
Листом за підписом начальника відділу з питань відрахувань управління з питань виплат ГУ ПФУ в Чернігівській області від 28 лютого 2025 року ОСОБА_1 повідомлено про те, що за результатами верифікації по рекомендаціях МФУ (здійснення операції з купівлі іноземної валюти, а також банківських металів на загальну суму, що перевищує 50 000 грн) у нього наявна переплата житлової субсидії на загальну суму 13 824,72 грн (11 324,28 грн за період з 01 жовтня 2023 року по 29 лютого 2024 року та 2 500,44 грн за період з 01 по 31 березня 2024 року. Відповідачу запропоновано добровільно повернути зайво виплачені суми субсидії шляхом внесення коштів на рахунок ПФУ (а.с. 16).
Відповідач та його дружина являються батьками ОСОБА_6 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 (а.с. 44).
Актовим записом про шлюб № 2099, сформованим у застосунку «Дія», підтверджується факт укладення шлюбу між ОСОБА_6 і ОСОБА_7 , яка після укладення шлюбу обрала прізвище « ОСОБА_8 » (а.с. 45-46).
Актовими записами про народження № 2186 та № 17, сформованими у застосунку «Дія», засвідчено народження у ОСОБА_6 (сина відповідача) ІНФОРМАЦІЯ_1 сина ОСОБА_9 та ІНФОРМАЦІЯ_2 сина ОСОБА_10 (а.с. 47-48, 49-50).
Довідками командира в/ч НОМЕР_2 підтверджено, що ОСОБА_6 та ОСОБА_11 (син та невістка відповідача) є діючими військовослужбовцями і перебувають на військовій службі у в/ч НОМЕР_2 (а.с. 51).
За змістом довідок УСЗН Ніжинської РДА Чернігівської області від 18 квітня 2022 року взято на облік у якості внутрішньо переміщених осіб ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 за фактичним місцеперебуванням за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 52, 53).
Відповідно до виписки по рахунку/картці НОМЕР_3 за період з 01 липня 2022 року по 01 серпня 2023 року, виданої на ім`я ОСОБА_2 , 19 липня 2022 року здійснено операцію по видачі готівки в сумі 90 000 грн у відділенні «ПриватБанк» № 4, яке розташоване по АДРЕСА_2 (а.с. 54-63).
Звернувшись з вимогою про стягнення заяво виплачених сум субсидії, ГУ ПФУ в Чернігівській області зазначало, що ОСОБА_1 при зверненні із заявою про призначення житлової субсидії та заповненні декларації про доходи і витрати не повідомив позивачу інформацію про здійснення операції з придбання готівкових (безготівкових) коштів в іноземній валюті на суму, що перевищує 50 000 грн, внаслідок чого отримав субсидію у надмірному розмірі, яку добровільно не повернув.
Відносини, що виникають у процесі надання та споживання житлово-комунальних послуг регулює ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року.
Приписами п. 7 ч. 1 ст. 4 Закону встановлено, що до повноважень КМУ належать, зокрема, встановлення порядку надання пільг та житлових субсидій населенню в частині забезпечення надання житлових субсидій як частки вартості житлово-комунальних послуг, у тому числі їх виплати у грошовій формі. 
Постановою КМУ № 848 від 21 жовтня 1995 року затверджено Положення про порядок призначення житлових субсидій, яким визначені умови призначення та порядок надання громадянам житлових субсидій (далі – Положення).
Відповідно до п. 9 Положення (в редакції, яка діяла на момент призначення субсидії) призначення житлових субсидій з 01 грудня 2022 року здійснюється органами ПФУ. Заяви про призначення та надання житлової субсидії з необхідними документами та/або відомостями приймаються від громадян органами ПФУ, починаючи з 01 грудня 2022 року, у тому числі у разі надіслання їх поштою або в електронній формі (через веб-портал електронних послуг ПФУ, мобільний додаток ПФУ, засобами Порталу Дія).
Уповноважені органи без звернення громадян збирають необхідну інформацію у порядку, передбаченому Положенням, і протягом 10 днів після отримання зазначеної інформації приймають рішення з використанням програмних засобів (в автоматичному режимі) про призначення, не призначення, відмову в призначенні житлової субсидії та інформують про прийняте рішення громадян у порядку, визначеному п. 61, 62 Положення (п. 79 Положення).
Пунктом 14 Положення визначені випадки, коли житлова субсидія не призначається. Так, відповідно до п.п. 10 п. 14 Положення житлова субсидія не призначається, якщо будь-то із складу домогосподарства або член сім`ї особи із складу домогосподарства протягом 12 місяців перед місяцем звернення за призначенням житлової субсидії, призначенням житлової субсидії без звернення здійснив операції з купівлі безготівкової та/або готівкової іноземної валюти, а також банківських металів на загальну суму, що перевищує 50 000 грн. 
Відповідно до пункту 50-2 Положення проведення перевірки даних, зазначених у п.п. 4 і 10 п. 14 Положення, здійснюється, зокрема, на підставі рекомендацій Мінфіну щодо виявлених невідповідностей, що впливають на встановлення права на житлову субсидію, отриманих відповідно до ЗУ «Про верифікацію та моніторинг державних виплат». Інформаційний обмін здійснюється у порядку, встановленому Мінфіном та Мінсоцполітики.
Пунктом 119 Положення визначено, що за рішенням уповноваженого органу надання раніше призначеної житлової субсидії припиняється, у тому числі за поданням управителів, об`єднань, виконавців комунальних послуг у разі, коли, зокрема, настали умови, у тому числі під час отримання житлової субсидії, зазначені у п.п. 2, 4, 8-10 п. 14 Положення, виявлені, зокрема, на підставі рекомендацій Мінфіну, отриманих відповідно до ЗУ «Про верифікацію та моніторинг державних виплат».
Відповідно до п. 125 Положення сума надміру перерахованої (виплаченої) житлової субсидії повертається громадянином, а сума житлової субсидії, яка надавалася не у грошовій формі, повертається управителем, об`єднанням, виконавцем комунальних послуг шляхом зняття відповідних сум з особових рахунків отримувачів субсидії. У разі призначення житлової субсидії громадянину на наступний період структурний підрозділ з питань соціального захисту населення може утримувати суму надміру виплаченої житлової субсидії під час виплати щомісячних сум субсидій шляхом їх зменшення не більш як 20 відсотків.
Преамбулою ЗУ «Про верифікацію та моніторинг державних виплат» від 03 грудня 2019 року № 324-IX встановлено, що цей Закон визначає правові та організаційні засади здійснення верифікації та моніторингу державних виплат в Україні. Метою цього Закону є підвищення адресності державних виплат, сприяння розбудові системи соціального забезпечення, а також забезпечення ефективного використання бюджетних коштів.
Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про верифікацію та моніторинг державних виплат» верифікація – комплекс заходів щодо збору та перевірки достовірності інформації, що визначена законодавством для призначення, нарахування та/або здійснення державних виплат і впливає на визначення права на отримання та розмір таких виплат, а також виявлення невідповідності даних у автоматизованих інформаційних системах, реєстрах, базах даних; моніторинг – систематична діяльність з проведення аналізу інформації, отриманої під час верифікації, та аналізу результатів верифікації; рекомендація – повідомлення про результат верифікації державних виплат щодо невідповідності інформації, що визначена законодавством для призначення, нарахування та/або здійснення державних виплат і впливає на визначення права на отримання і розмір таких виплат.
За змістом ст. 16 Закону за результатами верифікації орган, що здійснює верифікацію та моніторинг державних виплат, надає органам, що здійснюють державні виплати, підтвердження відповідності наданої реципієнтом інформації вимогам законодавства, що впливають на визначення його права на отримання та розмір державних виплат, під час здійснення превентивної верифікації або рекомендації щодо: 1) проведення додаткової перевірки інформації, що містить невідповідності; 2) усунення невідповідностей даних у автоматизованих інформаційних системах, реєстрах, базах даних, володільцем, розпорядником та/або адміністратором яких є орган, що здійснює державні виплати.
Орган, що здійснює державні виплати, опрацьовує отримані рекомендації у строк, що не перевищує 15 робочих днів з дня їх отримання.
За результатами опрацювання наданих рекомендацій орган, що здійснює державні виплати, приймає рішення щодо: 1) призначення (перерахунку) державної виплати; 2) припинення нарахування та/або здійснення державної виплати; 3) поновлення нарахування та/або здійснення державної виплати; 4) усунення невідповідностей даних у автоматизованих інформаційних системах, реєстрах, базах даних, володільцем, розпорядником та/або адміністратором яких є орган, що здійснює державні виплати.
Постановою КМУ від 18 лютого 2016 року № 136 затверджений Порядок здійснення верифікації та моніторингу державних виплат (далі – Порядок № 136).
Відповідно до п. 5 Порядку № 136 верифікація державних виплат здійснюється в інформаційно-аналітичній платформі шляхом застосування комплексу заходів із збору, проведення аналізу та порівняння параметрів інформації, отриманої від суб`єктів надання інформації, за кожним реципієнтом з подальшим визначенням відповідності інформації визначеним законодавством вимогам, що впливають на визначення права на отримання та розмір державних виплат, а також виявлення невідповідності даних в автоматизованих інформаційних системах, реєстрах, базах даних.
За приписами ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Згідно з ч. 1 ст. 1215 ЦК України не підлягає поверненню безпідставно набуті заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача.
Проаналізувавши вищенаведені норми та вивчивши обставини цієї справи, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову ГУ ПФУ в Чернігівській області про стягнення зайво виплачених сум субсидії.
За матеріалами справи встановлено, що 31 липня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до ГУ ПФУ в Чернігівській області із заявою про призначення житлової субсидії. Крім заяви встановленого зразка ним заповнено декларацію про доходи і витрати осіб, які звернулися за призначенням житлової субсидії. Відповідач засвідчив підписом, що в разі подання ним неповних чи недостовірних відомостей про осіб, які входять до складу домогосподарства та членів сім`ї осіб зі складу домогосподарства, їх доходи, майновий стан і витрати, йому може бути відмовлено у призначенні житлової субсидії або припинено її надання. 
Розділ 6 декларації передбачає внесення інформації про придбання безготівкової та/або готівкової іноземної валюти, банківських металів на загальну суму, що перевищує 50 тис. грн, які здійснені протягом 12 місяців перед зверненням за призначенням житлової субсидії. У цьому розділі відповідачем зазначено, що такі витрати ні ним, ні членами домогосподарства не здійснювалися. 
На підставі поданих документів ОСОБА_1 з 01 жовтня 2023 року по 30 квітня 2024 року призначено житлову субсидію, яка надалі розраховувалася в автоматичному режимі.
ГУ ПФУ в Чернігівській області, заявляючи вимогу про стягнення зайво виплачених сум субсидії, посилалося на те, що від Міністерства фінансів України отримана рекомендація щодо проведення перевірки інформації, отриманої відповідно до ЗУ «Про верифікацію та моніторинг державних виплат», про те, що 19 липня 2022 року дружиною відповідача ОСОБА_2 проведено операцію з купівлі безготівкової та/або готівкової іноземної валюти на загальну суму, що перевищує 50 000 грн. Неповідомлення відповідачем цієї інформації зумовило отримання ним субсидії у надмірному розмірі.
За матеріалами справи встановлено, що 09 квітня 2024 року позивачем отримано рекомендації Мінфіну, проведені за результатами верифікації, про проведення додаткової перевірки інформації, що містить невідповідність, зокрема здійснення відповідачем операції з купівлі іноземної валюти на загальну суму, що перевищує 50 000 грн. Мінфіном надано термін для опрацювання рекомендації або прийняття рішення до 17 квітня 2024 року.
За змістом ст. 16 ЗУ «Про верифікацію та моніторинг державних виплат» саме за результатами опрацювання наданих рекомендацій орган, що здійснює державні виплати, у цьому випадку – ГУ ПФУ в Чернігівській області, мав право прийняти рішення, у тому числі, щодо припинення нарахування та/або здійснення державної виплати. Проте такого рішення позивача, як і матеріалів перевірки за рекомендаціями Мінфіну матеріали цієї справи не містять.
Відповідно до положень ЗУ «Про верифікацію та моніторинг державних виплат» рекомендації Мінфіну, проведені за результатами верифікації, не є доказом встановленого факту порушення, вони являються лише підставою для перевірки інформації, що містить виявлену невідповідність. Водночас результати такої перевірки позивачем ані до суду першої інстанції, ані до апеляційного суду не надано, позивач взагалі не зазначає про те, що вона проводилась.
Наявна у справі виписка по рахунку/картці НОМЕР_3 , видана на ім`я ОСОБА_2 (дружини відповідача) свідчить про те, що у період з 16 по 18 липня 2022 року ОСОБА_11 через додаток Приват24 здійснено три перекази грошових коштів на загальну суму 90 074,09 грн, а саме, 16 липня 2022 року – 50 025,01 грн, 17 липня 2022 року – 30 024,02 грн та 18 липня 2022 року – 10 025,06 грн. 19 липня 2022 року ОСОБА_2 у відділенні ПриватБанк «Чернігівське № 4» отримала готівкою грошові кошти в сумі 90 000 грн.
У відзиві на позовну заяву (а.с. 32-41) відповідач зазначав, що його син ОСОБА_6 разом з дружиною ОСОБА_11 та двома неповнолітніми дітьми проживали у сел. Гончарівське Чернігівського р-ну. У зв`язку з повномасштабним військовим вторгненням російської федерації на територію України, зокрема й у Чернігівську область, син з невісткою, які є діючими військовослужбовцями, не мали змоги належно виконувати батьківські обов`язки, тому були вимушені у лютому 2022 року евакуювати своїх синів за місцем проживання відповідача та його дружини, які фактично певний час займалися їх вихованням та доглядом. Саме для забезпечення життєво необхідних та базових потреб дітей (продукти харчування, одяг, медичні та побутові потреби) невістка у період з 16 по 18 липня 2022 року перерахувала на картковий рахунок ОСОБА_2 грошові кошти, і 19 липня 2022 року дружина відповідача отримала у банківському відділенні готівкою 90 000 грн.
Наданими до відзиву письмовими доказами підтверджено, що ОСОБА_6 , який є сином відповідача, та ОСОБА_11 перебувають у зареєстрованому шлюбі, подружжя має двох дітей – синів ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , які станом на липень 2022 року були неповнолітніми. ОСОБА_6 разом з дружиною є діючими військовослужбовцями та на час повномасштабного вторгнення проходили військову службу у в/ч НОМЕР_2 . ОСОБА_14 та ОСОБА_15 18 квітня 2022 року були взяті на облік як внутрішньо переміщені особи, фактичним місцем проживання яких визначено: АДРЕСА_1 . Саме за указаною адресою зареєстрований та проживає відповідач разом з дружиною.
Отже, наведені ОСОБА_1 у відзиві обставини щодо надання невісткою родині відповідача фінансової допомоги у вигляді грошових переказів на загальну суму понад 90 000 грн на утримання онуків повністю узгоджуються з наявними у справі письмовими доказами. Колегія суддів вважає такими, що узгоджуються з обставинами цієї справи, твердження ОСОБА_1 про те, що надіслані невісткою грошові кошти були актом родинної підтримки в умовах надзвичайної ситуації і спрямовані на утримання дітей, які з 24 лютого по 26 серпня 2022 року повністю перебували на матеріальному забезпеченні відповідача та його дружини. 
Апеляційний суд виходить з того, що сам по собі факт зняття (отримання) особою готівкових коштів з карткового рахунку не може ототожнюватися з придбанням готівкової чи безготівкової іноземної валюти чи банківських металів, оскільки метою указаної банківської послуги є зміна форми зберігання коштів з безготівкової на готівкову. 
Суд першої інстанції правильно зазначив, що матеріали справи не містять належних та допустимих доказів здійснення відповідачем чи його дружиною операції з купівлі безготівкової та/або готівкової іноземної валюти.
Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про валюту та валютні операції» іноземна валюта – це грошові знаки грошових одиниць іноземних держав у вигляді банкнот, казначейських білетів, монет, що перебувають в обігу та є законним платіжним засобом на території відповідної іноземної держави або групи іноземних держав, а також вилучені або такі, що вилучаються з обігу, але підлягають обміну на грошові знаки, що перебувають в обігу.
Постановою Правління НБУ від 02 січня 2019 року № 1 затверджено Положення про структуру валютного ринку України, умови та порядок торгівлі іноземною валютою та банківськими металами на валютному ринку України. 
Згідно з п.п. 14 п. 2 розд. І Положення продаж іноземної валюти/банківських металів – це операція з продажу іноземної валюти/банківських металів за гривні.
Відповідно до п. 12 розд. IV Положення торгівля іноземною валютою в готівковій формі (валютно-обмінні операції) здійснюється уповноваженими установами. Торгівля банківськими металами з фізичною поставкою здійснюється виключно банками. До валютно-обмінних операцій належить, у тому числі, продаж фізичним особам-резидентам і нерезидентам готівки іноземної валюти за: готівкові кошти в гривні (п.п. 2 п. 13 розд. IV Положення). 
Банк, небанківська установа згідно з цим Положенням, вимогами законодавства України та з урахуванням переліку операцій, визначених п. 13, 14 розд. IV Положення, розробляють та затверджують внутрішні документи про організацію роботи зі здійснення таких операцій, що мають містити, у тому числі, порядок оформлення та видачі/надання документів, якими оформлюються валютно-обмінні операції, операції з банківськими металами (п.п. 3 п. 17 розд. IV Положення).
Матеріали справи не містять і стороною позивача не надано письмових доказів купівлі ОСОБА_2 іноземної валюти готівкою у банку або обміннику (квитанції або іншого документа встановленої банком форми), який підтверджує законність валютно-обмінної операції, містить дані про дату, суму, курс та підпис касира, і є головним підтвердженням легальності придбаної валюти.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 753/15556/15-ц та постанові Верховного Суду від 06 березня 2019 року у справі № 607/4570/17-ц наведено, що правильність здійснених розрахунків, за якими була проведена виплата, а також добросовісність набувача презюмуються, і відповідно тягар доказування наявності рахункової помилки та недобросовісності набувача покладається на платника відповідних грошових сум.
З огляду на викладене, апеляційний суд вважає, що за матеріалами цієї цивільної справи не доведено належними доказами недобросовісність відповідача при зверненні за призначенням житлової субсидії, у зв`язку з чим доводи апеляційної скарги про можливість застосування до спірних відносин положень ст. 1212 ЦК України є безпідставними. Твердження скаржника зводяться до інакшої правової оцінки обставин, встановлених та досліджених судом першої інстанції з наданням належного правового обґрунтування.
Ураховуючи наведені обставини в сукупності, апеляційний суд доходить висновку про те, що доводи апеляційної скарги не ґрунтуються на відповідних положеннях законодавства, рішення суду першої інстанції ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права і підстави для його скасування відсутні.
Керуючись ст. 367, 374, 375, 381-384, 389 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області залишити без задоволення, а рішення Бахмацького районного суду Чернігівської області від 25 листопада 2025 року – без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення і касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених ст. 389 ЦПК України. 

Головуюча: Н.В. Шитченко 

Судді: Н.В. Висоцька

О.Є. Мамонова