Справа № 243/12818/25
Провадження № 2/243/33/2026
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2026 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:
головуючого - судді Агеєвої О.В.,
за участю секретаря судового засідання – Кобець О.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в режимі відеоконференції, поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів на підставі наказу № 29-к «Про впровадження дистанційної роботи Слов`янського міськрайонного суду Донецької області» від 10 травня 2022 року цивільну справу за позовною заявою  ОСОБА_1 до Миколаївської міської військової адміністрації, третя особа – Третя краматорська державна нотаріальна контора про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до Миколаївської міської військової адміністрації, третя особа – Третя краматорська державна нотаріальна контора про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, обґрунтовуючи вимоги тим, що  ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2 . Після смерті батька відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира АДРЕСА_1 . З метою оформлення спадщини вона звернулася до нотаріуса, однак їй було відмовлено в оформленні прав на спадщину, оскільки вона пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. 
У встановлений законом строк вона не звернулася до нотаріальної контори із заявою через розпочаті на території України воєнні дії, що у свою чергу спонукало її евакуюватися до біль безпечного регіону, через що, вона була позбавлена фактичної можливості щодо збирання та подання документів нотаріусу.
Позивачка просить визначити їй додатковий строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у три місяці з часу набрання рішення законної сили.
Позивачка у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, в позовній заяві просила розглядати справу без її участі.
Представник відповідача – Миколаївська міська військова адміністрація та третя особа - Третя краматорська державна нотаріальна контора, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце проведення судового засідання, не з`явилися.
Від представника відповідача Миколаївської міської військової адміністрації – Макарової Г.М. надійшла заява про розгляд справи без участі представника відповідача. Просили розглянути позовні вимоги згідно діючого законодавства. 
Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги  ОСОБА_1 до Миколаївської міської військової адміністрації, третя особа – Третя краматорська державна нотаріальна контора про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість.
Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи.
Згідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.
Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним Заяви про прийняття спадщини.
Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Слов`янськ Донецької області помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис № 1150, що підтверджуються свідоцтвом Серія НОМЕР_1 , виданим Управлінням реєстраційних повноважень та ведення реєстру територіальної громади Краматорської міської ради. 
Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є донькою ОСОБА_2 .
В судовому засіданні встановлено, що у 19 серпня 2025 року позивач ОСОБА_1 звернулася до державного нотаріуса Другої краматорської Державної нотаріальної контори Костюкової Н. з заявою про прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . 
Постановою Державного нотаріуса Другої краматорської Державної нотаріальної контори Костюковою Н. від 19 серпня 2025 року ОСОБА_3 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки нею пропущений шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини.
З Витягу зі Спадкового реєстру від 14.01.2026 №83856437, виданого Другою краматорською Державною нотаріальною конторою вбачається, що спадкова справа після ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилася.
Згідно з ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою.
Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав Заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати Заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Зі змісту вказаних норм вбачається, що звертатися з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини мають право спадкоємці за заповітом чи за законом, а суд при вирішенні цього питання повинен перевіряти поважність причин його пропуску.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання Заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання Заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання Заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.
У відповідності до вимог ст. ст. 76, 81 ЦПК України «Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи».
В обґрунтування поважності причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, який згідно частині 1 статті 1270 ЦК України встановлюється у шість місяців та починається з дня відкриття спадщини - 14.07.2024 року зазначено, що через розпочаті на території України воєнні дії, що у свою чергу спонукало її евакуюватися до біль безпечного регіону, через що, вона була позбавлена фактичної можливості щодо збирання та подання документів нотаріусу.
У відповідності до Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про практику у справах про спадкування» п.24 ( абзаци 1,2,6) «Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.
Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину ( частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Також, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності», як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.
Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.
Приймаючи до уваги той факт, що позивачем надано суду безперечні докази у відповідності до ст. ст. 76, 81 ЦПК України, які б свідчили про поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, то суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. При цьому, позивач просить суд визначити додатковий строк, достатній для подання Заяви про прийняття спадщини за законом, тому суд вважає, що строк визначений судом терміном у три місяці позивачу буде достатнім для звернення з заявою про прийняття спадщини.
На підставі викладеного, керуючись 12, 13, 76, 78, 81, 89, 141, 229, 235, 259, 263, 264, 265, 268, 353, 355, 356 ЦПК України, ст. ст. 1220 - 1223, 1272, 1297 ЦК України, п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про практику у справах про спадкування», суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги  ОСОБА_1 до Миколаївської міської військової адміністрації, третя особа – Третя краматорська державна нотаріальна контора про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини – задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , строком в 3 (три) місяці з дня набрання рішенням законної сили. 
 
Рішення може бути оскаржене в судову палату по цивільних справах Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. 
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 27 лютого 2026 року.

Головуючий:
Суддя Слов`янського
міськрайонного суду 
Донецької області        О.В. Агеєва.