РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
і м е н е м У к р а ї н и

25 березня 2026 року 	м. Рівне	№460/21095/25	

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Щербакова В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, адміністративну справу за позовом
 	Товариства з обмеженою відповідальністю "ПЕРЕМОГА ФУД"	
до	Рівненської митниці	
 	про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, -	

В С Т А Н О В И В:
До Рівненського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "ПЕРЕМОГА ФУД" до Рівненської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA204000/2025/000031/2 від 27.05.2025 року.
Позовна заява обґрунтована тим, що позивачем подані для митного оформлення товарів всі необхідні документи, які підтверджували визначення митної вартості товарів за першим методом - за ціною договору. Однак відповідач після консультацій з декларантом безпідставно визначив митну вартість імпортованих товарів за резервним методом та прийняв оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів. Позивач вказує, що відповідач безпідставно поставив під сумнів весь поданий йому пакет документів і необґрунтовано витребував додаткові документи, оскільки митним органом не доведено обставин, які б свідчили про існування у нього достатніх підстав для виникнення обґрунтованих сумнівів щодо правильності визначення позивачем числового значення митної вартості імпортованих товарів. Позивач вказує, що такі рішення є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки до митного оформлення декларант надав усі без винятку належні документи щодо заявленої ціни товарів. Просив задовольнити позов повністю.
Ухвалою від 19.08.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи; встановлено строк для подання відзиву.
Відзив на позовну заяву обґрунтований тим, що подані позивачем до митного оформлення товару документи містили окремі неточності та митний орган володів інформацією щодо іншого цінового рівня товарів. Повідомлено, що оскільки декларантом не подано повного переліку додаткових документів, витребуваних відповідачем, то митний орган прийняв рішення про коригування митної вартості товарів за другорядним резервним методом визначення митної вартості товару. Вважає оскаржуване рішення, прийнятими на підставі, в межах повноважень та у спосіб визначені чинним законодавством, тобто правомірним та обґрунтованим. За таких обставин, просив відмовити позивачу у задоволенні позову у повному обсязі.
Ухвалою суду від 27.11.2025 відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін.
Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, то відповідно до ч.4 ст.229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Розглянувши заяви по суті справи, повно і всебічно з`ясувавши всі обставини адміністративної справи в їх сукупності, перевіривши їх дослідженими доказами, суд встановив таке.
ТОВ «ПЕРЕМОГА ФУД» зареєстроване як юридична особа 14.07.2022.
основний вид діяльності за КВЕД: 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля. 
Інші: 38.11 Збирання безпечних відходів. 3
9.00 Інша діяльність щодо поводження з відходами. 
46.17Діяльність посередників у торгівлі продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами. 
52.10 Складське господарство. 
52.24 Транспортне оброблення вантажів. 
52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту. 
62.02 Консультування з питань інформатизації. 
63.99 Надання інших інформаційних послуг, н.в.і.у. 
68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна. 
69.10 Діяльність у сфері права. 
69.20 Діяльність у сфері бухгалтерського обліку й аудиту; консультування з питань оподаткування. 
73.12 Посередництво в розміщенні реклами в засобах масової інформації. 
77.11 Надання в оренду автомобілів і легкових автотранспортних засобів. 
77.32 Надання в оренду будівельних машин і устатковання. 
81.21 Загальне прибирання будинків. 
81.29 Інші види діяльності із прибирання. 
82.19 Фотокопіювання, підготування документів та інша спеціалізована допоміжна офісна діяльність.
10.05.2024 між компанією-нерезидентом "Xiamen J.C.H. Import & Export Co., Ltd" (КНР) (Постачальник) та ТОВ “ПЕРЕМОГА ФУД” (Покупець) укладено Контракт № PF/ХJC001 (далі також Контракт), відповідно до умов якого Постачальник поставляє товари, найменування та асортимент яких зазначені в рахунках-фактурах, а Покупець приймає і оплачує товари (п.1.1.).
Відповідно до пункту 1.3. Контракту, товарні позиції, кількість, ціна за одиницю повинні бути визначені в рахунках-проформах або рахунках-фактурах, які Постачальник надає Покупцю.
Пунктом 4.2. Контракту визначено, що умови оплати вказані в рахунках-проформах або рахунках-фактурах до цього Контракту.
За змістом п. 4.3 Контракту загальна вартість Контракту складається з вартості всіх рахунків-проформ або рахунків-фактур. Вартість окремих поставок по цьому Контракту повинна бути вказана в рахунках-проформах або рахунках-фактурах, які є невід`ємною частиною Контракту. Даний Контракт реалізується (товари поставляються і оплачуються, відповідно) поетапно у відповідності до попереднього рахунку-проформи або рахунку-фактури до Контракту.
Пунктом 6.3. Контракту визначено, що Постачальник повинен здійснити поставку товару Покупцю на умовах ІНКОТЕРМС 2020, зазначених у відповідному рахунку-проформі або рахунку-фактурі до цього Договору.
Відповідно до п. 6.4 Контракту, Постачальник надає Покупцю з товаром наступні документи: рахунки-фактури (інвойси), виписані на ім`я Покупця; коносамент/CMR; пакувальні листи; прайс-лист, завірений Постачальником; специфікація; оригінали і належним чином завірені копії: якісних посвідчень виробника на всю партію товару; сертифікат походження товару/EUR-1; сертифікат здоров`я.
12.06.2024 Постачальником виписано позивачу комерційний рахунок № JCHHP24088В на суму 4400,00 доларів США на товар – "Консервована солодка кукурудза" 24 х 212 мл, торгової марки “Долина желаний”, 4000 коробок.
Згідно з пакувальним листом від 12.06.2024 до рахунку № JCHHP24088В кількість коробок товару 4000, вага брутто 19200,00 кг, вага нетто 11520,00 кг.
Оплата підтверджується платіжним документом від 13.08.2024 на суму 8800,00 доларів США як передоплата за товари (консервування овочів) згідно Контракту № PF/ХJC001 від 10.04.2024, інвойс № JCHHP24088А від 12.06.2024.
26 травня 2025 року з метою митного оформлення ввезеного на територію України товару, а саме: - консервована солодка кукурудза, без додавання оцту чи оцтової кислоти, у жерстяних банках 24*212 мл, об`єм банки 212 мл (120г) по 24бан. в упаковці — 4000 упаковок. Всього 96000 банок. Чиста вага складає 11520,00кг. Торгівельна марка: DREAM VALLEY. Виробник XIAMENT J.C.H. IMPORT&EXPORT CO., LTD., країна виробництва Китай, декларантом ТОВ “ПЕРЕМОГА ФУД" було подано електронну митну декларацію №25UA20413000890905 від 26.05.2025р. з вартістю товару згідно рахунку – 1,10 дол. США/коробку.
На виконання вимог статті 53 МК України для підтвердження митної вартості товару та ї складових декларантом разом з митною декларацією надано наступні документи: інвойс NJCHHP24088В від 12.06.2024 року: коносамент №SZBS240600268 від 25.06.2024р.; пакувальний лист б/н від 12.06.2024 року; сертифікат виробника від 12.06.2024 року; сертифікат здоров`я №224N37030045828001 від 07.06.2024р.; санітарний сертифікат №224N37030045828002 від 07.06.2024р.; сертифікат про відсутність ГПО від 12.06.2024р.; сертифікат походження №24C3502M4698/00043 від 12.06.2024 року: накладна СМГС №31509501 від 16.08.2024р.; свіфт від 13.08.2024 року про оплату імпортованого товару; договір №00606/23 про транспортно-експедиторське обслуговування від 29.12.2023р.; рахунки на оплату №2755 та №2756 від 03.09.2024р.; платіжні інструкції №881, №882, №883 від 30.12.2024 року
Рівненською митницею прийняте Рішення про коригування митної вартості товарів №UA204000/2025/000031/2 від 27.05.2025 року, яким здійснено коригування митної вартості товарів згідно з вищевказаною митною декларацією за резервним методом визначення митної вартості товарів.
У рішенні зазначено, що подані до митного оформлення документи містять неточності та розбіжності:
І. Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана за рівнем, визначеним декларантом, оскільки: 
1) декларантом не подано всіх додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. 2-4 ст. 53 МКУ та у відповідності до ч. 5 ст. 54 МКУ, де зазначено, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів митниця має право упевнюватись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, що позиціонується з положеннями статті 17 угоди про застосування статті VII ГАТТ/СОТ від 1994 р. 
2) подані до митного оформлення документи містять неточності: 
Відповідно до п. 6.4 Контракту від 10.05.2024 NPF/XJC001, Постачальник надає Покупцю перелік документів, серед яких зазначено прайс- лист, затверджений відповідно до постачальником та специфікацію. Однак до митного оформлення вищезазначені документи надано не було;
відповідно до п. 1.2. Договору про транспортно-експедиторське обслуговування від 29.12.2023 №00606/23 послуги надаються на підставі Заявки на організацію транспортно-експедиторських послуг та/або додаткової угоди до Договору про транспортно-експедиторське обслуговування, однак вищезазначені документи до митного оформлення надано не було; 
- відповідно до п. 4.1. Договору про транспортно-експедиторське обслуговування від 29.12.2023 №00606/23 послуги Експедитора оплачуються протягом 10 днів з моменту виставлення експедитором рахунку на оплату. До митного оформлення було надано рахунки на оплату надання транспортно-експедиційних послуг від 03.09.2024 №2755 та від 03.09.2024 №2756, однак банківські платіжні документи, що стосуються вищезазначених рахунків надано не було; 
- умови поставки товару згідно п. 6.3 Контракту від 10.05.2024 №PF/XJC001 зазначаються в рахунку-проформі або рахунку-фактурі до договору. В комерційному інвойсі (рахунку-фактурі) від 12.06.2024 №JCHHP24088B зазначені умови поставки - FOB Shenzen (CN). Інформація про вартість щодо транспортних послуг по перевезенню вантажів за межами державного кордону України вказана в рахунку на оплату надання транспортно-експедиційних послуг від 03.09.2024 №2755, де зазначено маршрут - фрахт Сямень, Китай - Гданськ Польща. При цьому до МД не надано транспортних (перевізних) документів за маршрутом Shenzen - Сямень; 
- в додатково наданому рахунку-SWIFT від 13.08.2024 б/н в пункті про призначення платежу наявна інформація щодо інвойсу від 12.06.2024 №JCHHP24088A однак до митного оформлення зазначений документ надано не було; 
- в додатково наданій платіжній інструкції від 30.12.2024 №882 – вказана сума 2054,88грн. не кореспондується з вартостями вказаними в рахунку про оплату надання транспортно-експедиційних послуг від 03.09.2024 №2756, на яку платіжна інструкція посилається в пункті про призначення платежу. - в додатково надані до митного оформлення платіжні інструкції від 30.12.2024 №881, від 30.12.2024 №882, від 30.12.2024 №883 не можуть бути взяті до уваги як документи, що підтверджує факт оплати за надання транспортно-експедиційних послуг, оскільки платіжна інструкція в іноземній валюті – це розпорядження щодо виконання платіжної операції та не є підтвердженням фактичного переказу коштів на рахунок продавця. Будь яких інших банківських платіжних документів до митного оформлення не надано. 
- в додатково наданій експортній декларації від 12.06.2024 №370820240000325900 наявна інформація щодо інвойсу №JCHHP24088A, реквізити якого не кореспондуються з наданим до митного оформлення комерційним інвойсом від 12.06.2024 №JCHHP24088B. Однак до митного оформлення документу №JCHHP24088A надано не було. 
- додатково надана до митного оформлення декларація від 03.01.2025 №25UA100190550064U5 не стосується заявленої до митного оформлення партії товару. 
Вищевказане свідчить про наявність ризиків заявлення до митного оформлення неповних відомостей стосовно умов придбання товарів, в тому числі і стосовно числових значень складових митної вартості.
ІІ. Відповідно до статті 64 Митного кодексу України, Рівненська митниця володіє інформацією щодо митної вартості товару за митною декларацією від 17.04.2025 №25UA50059000054600. (товар - Консервована цукрова кукурудза в жерстяних банках без додання оцту чи оцтової кислоти, виробництво - Китай), на рівні 1,16 дол. США/кг. 
III. Заявлена декларантом митна вартість може бути визнана митницею за умови надання додаткових документів згідно з переліком: 
1)висновок про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлений спеціалізованою експертною організацією. 
2)виписку з бухгалтерської документації продавця; 
3)каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 
4)комерційний інвойс від 12.06.2024 NJCHHP24088A; 
5)банківські платіжні документи, що стосуються оплати рахунків на оплату надання транспортно-експедиційних послуг від 03.09.2024 №2755 та від 03.09.2025 №2756
6) Заявка до Договору від 29.12.2023 №00606/23. 
7)документи, що підтверджують транспортні витратити по всьому маршруту перевезення товару. 
У відповідності до частини 6 статті 53 Митного кодексу України, декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару. 
IV. За результатом проведеної відповідно до положень частини 4 статті 57 Митного кодексу України процедури консультації з декларантом та у зв`язку із відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування (згідно положень глави 9 Митного кодексу України) інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (статі 59-61 Митного кодексу України), достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару для обчислення митної вартості за методом на основі віднімання вартості (стаття 62 Митного кодексу України), інформації щодо складових вартості товарів наданої виробником для обчислення митної вартості за методом на основі додавання вартості (стаття 63 Митного кодексу України), що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 Митного кодексу України, митну вартість товару скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 Митного кодексу України.
Митну вартість товару визначено на підставі інформації щодо митної вартості товару, митне оформлення якого здійснено за митною декларацією від 17.04.2025 №25UA50059000054600, на рівні - 1,16 дол. США/кг. 
Числове значення митної вартості товару у валюті рахунку, з врахуванням коригування на розмір партії товару, становить 13363,20 дол. США (1,16 дол. США/кг * 11520,00 кг), що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у національній валюті України становить 554698,41 грн (13363,20 дол.США * 41,5094грн/дол. США).
Вважаючи рішення про коригування митної вартості товарів протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом. 
Визначаючись щодо заявлених позовних вимог в контексті цієї ситуації, суд виходить з наступного.
За приписами частини першої статті 1 Митного кодексу України № 4495-VI від 13.03.2012 (далі - МК України), законодавство України з питань митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.
Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (стаття 49 МК України).
Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу (частини перша, друга статті 51 МК України).
Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації (частина перша, друга статті 52 МК України).
Відповідно до частин восьмої одинадцятої статті 52 МК України, у декларації митної вартості наводяться відомості про метод визначення митної вартості товарів, числове значення митної вартості товарів та її складових, умови зовнішньоекономічного договору, що мають відношення до визначення митної вартості товарів, та надані документи, що підтверджують зазначене. Відомості, зазначені у частині восьмій цієї статті, є відомостями, необхідними для митних цілей. Форма декларації митної вартості та правила її заповнення встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Заявлення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України в режимах, відмінних від режиму імпорту, здійснюється при декларуванні цих товарів шляхом заявлення в митній декларації відомостей про числове значення їх митної вартості та про документи, що його підтверджують.
У випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення (частина перша статті 53 МК України).
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).
У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митному органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи (частина третя статті 53 МК України).
У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митному органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи (частина четверта статті 53 МК України).
Тобто, стаття 53 МК України містить опис двох підстав, за яких митний орган може зобов`язати декларанта надати додаткові документи:
(1) у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;
(2) у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість.
У першому випадку вимагається надання документів згідно переліку: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
У другому випадку: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).
Згідно з частиною п`ятою статті 53 МК України, забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. При цьому, положеннями частини 6 цієї статті передбачено, що декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
Відповідно до частини першої статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
Відповідно до частини п`ятої статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.
Згідно з частиною шостою статті 54 МК України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина 7 статті 54 МК України).
Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.
Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Про наявність обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості митний орган зобов`язаний доводити в суді, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає Митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Така позиція суду, узгоджується з правовими висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 20.02.2018 у справі № 809/1884/16, які є обов`язковими для врахування судами в силу вимог частини п`ятої статті 242 КАС України.
Щодо розбіжностей та неточностей, на думку відповідача, які зазначені у рішенні про корегування митної вартості товарів, суд зазначає таке.
У спірному рішенні про коригування митної вартості відповідач зазначає, що відповідно до пункту 6.4 Контракту від 10.05.2024 №PF/XJC001 постачальник має надати покупцю прайс-лист, затверджений постачальником та специфікацію, однак до митного оформлення такі не надано.
Суд зазначає, що специфікація не є первинним документом, який містить в собі інформацію про вартість товару, оскільки у ній міститися лише інформація про найменування, кількість, вагу, матеріал, технічні характеристики та інші важливі дані, необхідні для ідентифікації та класифікації товару. Специфікація не має жодного значення для числових визначень митної вартості. 
Крім того, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який безпосередньо адресований покупцю, та є лише пропозицією щодо вартості товару, а його конкретна ціна, порядок її сплати визначаються сторонами та обумовлюються відповідним інвойсом.
Такі документи як специфікація та прайс-лист виробника не є обов`язковими для надання документами відповідно до частини другої статті 53 МК України при визначенні митної вартості товару та не є документами, які підтверджують митну вартість товарів.
Відтак, суд дійшов висновку, що не надання специфікації та прайс-листа не є обґрунтованою підставою, як для витребування в декларанта додаткових документів, так і коригування з цієї причини митної вартості.
Митний орган на обґрунтування коригування митної вартості вказує, що відповідно до пункту 6.3 Контракту від 10.05.2024 №PF/XJC001 умови поставки зазначаються в рахунку-проформі або рахунку-фактурі до договору. В комерційному інвойсі (рахунку-фактурі) від 12.06.2024 NJCHHP240888 зазначені умови поставки - FOB Shenzen (CN). Інформація про вартість щодо транспортних послуг по перевезенню вантажів за межами державного кордону України вказана в рахунку на оплату надання транспортно-експедиційних послуг від 03.09.2024 №2755, де зазначено маршрут - фрахт Сямень, Китай - Гданськ Польща. При цьому до МД не надано транспортних в додатково (перевізних) документів за маршрутом Shenzen – Сямень. 
З даного приводу, суд зазначає наступне. Інформації щодо умов поставки FOB Shenzen (CN) y згаданому інвойсі немає, а чітко вказано: пункт відправлення: Сямень, Китай та пункт призначення: Гданськ, у транзиті до України. Позивач зазначає, що рух (переміщення) імпортованого товару з Китаю підтверджено іншими документами, які було подано до митного оформлення: коносамент №SZBS240600268 від 25.06.2024р., накладна СМГС №31509501 від 16.08.2024р. 
Суд зазначає, що позивач не заперечує факт порушення строків розрахунків за товар по Контракту № PF/ХJC001, однак це стосується виконання договору сторонами, жодним чином порушення однією зі сторін умов виконання Контракту не впливає на визначення митної вартості товару.
Митний орган не вправі перевіряти виконання сторонами умов договору, в тому числі, що стосується здійснення оплати. У разі наявності в сторін спорів стосовно виконання умов договору (контракту) вони вирішуються в порядку визначеному в договорі.
На момент здійснення митного оформлення вартість товару була оплачена, відповідні документи були надані митному органу.
Митний орган не надав суду доказів та не навів аргументів, яким саме чином оплата вартості товару із запізненням впливає на визначення митної вартості товару, враховуючи, що всі підтверджуючі документи були надані під час митного оформлення.
Суд звертає увагу на те, що у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. У свою чергу умови плати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим відомості про умови оплати товару не повинні братися органом доходів і зборів до уваги при контролі за митною вартістю, а відтак суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару.
Суперечності у відомостях щодо умов оплати товару у документах, доданих до вантажної митної декларації на підтвердження митної вартості товарів, не можуть бути підставою для витребування органом доходів і зборів додаткових документів у декларанта.
Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Касаційного адміністративного суду від 30.11.2018 №815/4044/15 та у постановах Верховного суду від 11.06.2019 у справі №813/1755/17, від 29.07.2021 у справі №380/6459/20.
Суд констатує, що визначений порядок розрахунків, а також обставини здійснення таких розрахунків не характеризують митну вартість, оскільки така підтверджується відомостями про вартість товару, а не про порядок сплати такої вартості.
Відповідно, незалежно від того чи належним чином сторони розрахувалися між собою, ця обставина не змінює визначену вартість поставки та, відповідно, фактурну митну вартість товару, яка підтверджується в першу чергу контрактом, рахунком на оплату та платіжним документом.
Аналогічний правовий висновок міститься у постановах Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 06.03.2019 у справі №809/278/17, від 24.10.2019 у справі № 815/7158/15.
Отже, такі сумніви відповідача приналежності платіжного документу до конкретної поставки партії товару є необґрунтованим.
В рішення про коригування митної вартості відповідач вказує, що відповідно до пункту 1.2. договору про транспортно-експедиторське обслуговування від 29.12.2023 №00606/23 послуги надаються на підставі заявки на організацію транспортно-експедиторських послуг та/або додаткової угоди до договору, однак такі до митного оформлення не надані.
Згідно з вимог Правил заповнення декларації митної вартості, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 599, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України №984/21296 від 18.06.2012, для підтвердження витрат на транспортування декларантом відповідно до частини другої статті 53 МК України подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. До зазначених документів можуть належати:
рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів;
банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури;
калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту.
Якщо відсутні будь-які відомості про фактичні витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, для розрахунку зазначених витрат використовуються тарифи, які застосовуються перевізниками для відповідного виду транспорту, що діяли на дату транспортування товару.
Відповідно до підпункту 6 частини другої статті 53 МК України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.
Суд зазначає, що МК України не визначив вид доказів, якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення товарів (не вказав, що такими доказами можуть бути лише фінансові та/або бухгалтерські документи). 
Наданий декларантом відповідачу рахунки на оплату №2755 від 03.09.2024, №2756 від 03.09.2024 містять реквізити сторін, суму платежу та перелік наданих послуг, повністю підтверджує розмір витрат на транспортно-експедиційні послуги. Також, на момент подання позову надані транспортні послуги оплачено позивачем в повному обсязі згідно з платіжною інструкцією №881 від 30.12.2024, що підтверджує заявлений розмір транспортних витрат.
Інші запитувані митницею додаткові документи в силу положень частини 3 статті 53 МК України є додатковими документами та надаються декларантом за наявності виключно у разі, якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Водночас у справі, що розглядається, такі обставини відсутні.
Таким чином, суд зазначає, що надані позивачем документи кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, а отже у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), й не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.
Також суд наголошує, що саме по собі прирівнювання митним органом цін схожих товарів, без врахування особливостей товарів, їх обсягів та умов постачання, які можуть бути різними, у зв`язку із чим це може впливати і на вартість (ціну) товару, не може вважатися обґрунтованим, адже формування ціни на товар здійснюється з урахуванням різних чинників, таких як ринкові ціни, обсяг партії, вартість і якість сировини, використаної на виготовлення товару, тощо.
Суд погоджується, що наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів та ініціювання повної її перевірки, але така інформація аж ніяк не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару, як не є підставою для коригування митної вартості також і відсутність у митних органів інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів.
За змістом пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Відповідно, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митної декларації, яка була взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо, та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.
На підтвердження правомірності коригування митної вартості імпортованих позивачем товарів, відповідач у своєму рішенні не наводить порівняння характеристик оцінюваних товарів та характеристик товарів, ціни яких взяті за основу для коригування митної вартості за резервним методом, що свідчить про порушення останнім частини другої статті 55 МК України щодо обґрунтованості прийнятого рішення.
Поміж того, що в оскаржуваному рішенні про коригування, митний орган обмежився лише тим, що прирівняв ціни одного товару до інших, відповідач жодним чином не обґрунтував своє рішення (з огляду на дати поставки, кількість, асортимент якість та умови поставок).
За наведеного, спірне рішення відповідача не відповідає ні вимогам законності, ні вимогам обґрунтованості.
Крім того, суд зазначає, що наявність у митного органу інформації щодо іншого рівня товарів, заявлених до митного оформлення, є лише підставою для поглибленого вивчення документів, поданих декларантом до митного оформлення. Але не є самостійною правовою підставою для витребування у декларанта додаткових документів.
Відповідно до правової позиції Верховного Суду у постанові від 21.10.2021 у справі № 420/4820/19, наявність у митного органу інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг не відповідає вартості заявленій позивачем, не може утворити підстав для відмови у визнанні заявленої митної вартості за основним методом.
Суд звертає увагу на те, що митний орган повинен (за наявності підстав) витребувати від декларанта лише ті документи, які дають можливість пересвідчитися у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості товару, а не усі документи, які визначені переліком статті 53 МК України.
Ненадання повного переліку документів може бути підставою для визначення митної вартості товару не за основним методом лише тоді, коли подані декларантом документи є недостатніми чи такими, що у своїх сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товару, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товару є непідтвердженими та чому з наданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого числового показника.
Вказане вище свідчить про те, що митний орган не мав жодних правових підстав для зобов`язання декларанта надавати додаткові документи.
Щодо коригування митної вартості товару на підставі митної декларації від 26.05.2025 №25UA20413000899U5, то суд констатує, що навіть наявність у автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за більшою вартістю, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення митним органом контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги постачань, сезонність, наявність знижок тощо), що безпосередньо не свідчить про наявність порушень із боку декларанта, і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару.
Аналогічний висновок висловлено Верховним Судом у постанові від 05.05.2022, справа № 2040/6019/18.
Крім того, у постанові Верховного Суду від 30.10.2018 у справі № 826/25605/15 міститься правовий висновок про те, що ненадання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.
За наведеного, суд приходить до висновку, що посилання відповідача на те, що поданий позивачем пакет документів для митного оформлення є неповним та містить розбіжності, не відповідає дійсним обставинам справи та є підставою для скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA204000/2025/00031/2.
Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідачем не доведено правомірності оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів у порядку статті 77 КАС України, а тому права та інтереси позивача підлягають судовому захисту шляхом визнання протиправним і скасування такого рішення суб`єкта владних повноважень.
За правилами частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
На користь позивача підлягає стягненню сума судового збору за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Рівненської митниці. 
Крім цього, відповідно до пункту 1 частини третьої статті 132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи належать витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз.
Відповідно до частин 5, 6 ст. 137 КАС України розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, перекладача чи експерта встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Розмір витрат на оплату робіт (послуг) залученого стороною спеціаліста, перекладача чи експерта має бути співмірним із складністю відповідної роботи (послуг), її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт (надання послуг).
Понесені позивачем витрати на письмовий переклад документів з англійської та китайської мови на українську мову підтверджуються рахунком ФОП ОСОБА_1 № 104 від 26.08.2025 за послуги перекладу, на суму 1400,00 грн; платіжною інструкцією № 610 від 17.09.2025 на суму 1400,00 грн.
Отже такі витрати пов`язані з розглядом справи суд присуджує на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Рівненської митниці. 
Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :
Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ПЕРЕМОГА ФУД" до Рівненської митниці задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати рішення Рівненської митниці про коригування митної вартості товарів №UA204000/2025/000031/2 від 27.05.2025.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ПЕРЕМОГА ФУД" за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Рівненської митниці судові витрати по сплаті судового збору в сумі 3028,00 грн.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ПЕРЕМОГА ФУД" за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Рівненської митниці судові витрати, пов`язані перекладом документів, в сумі 1400,00 грн.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду. 
Повний текст рішення складений 25 березня 2026 року 
Учасники справи:
Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "ПЕРЕМОГА ФУД" (вул. Дмитрівська, 44А, кім.11,м. Київ,01054, ЄДРПОУ/РНОКПП 44860440) 
Відповідач - Рівненська митниця (вул. Соборна, буд. 104,м. Рівне,Рівненська обл.,33028, ЄДРПОУ/РНОКПП 43958370) 

Суддя       В.В. Щербаков