ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2026 року 	м. Чернівці	Справа № 926/397/26	

Господарський суд Чернівецької області у складі судді Ярошенко В.П., за участю секретаря судового засідання Глевчук В.М. розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом: 

Чернівецької міської ради (58002, м. Чернівці, пл. Центральна, 1, код ЄДРПОУ 36068147)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Трілог" (58007, м. Чернівці, вул. Софіївська, 1-А, код ЄДРПОУ 42471097)

про стягнення безпідставно збережених коштів у сумі 603 778, 42 грн 

Представники сторін:
від позивача – Кифірюк А.В. (в залі суду);
від відповідача – не з`явився.

В С Т А Н О В И В:
I.  Дії та аргументи позивача.
Чернівецька міська рада (58002, м. Чернівці, пл. Центральна, 1, код ЄДРПОУ 36068147) звернулась до Господарського суду Чернівецької області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Трілог" (58007, м. Чернівці, вул. Софіївська, 1-А, код ЄДРПОУ 42471097) про стягнення безпідставно збережених коштів у сумі 603 778, 42 грн. Позов мотивується тим, Відповідач не оформив право користування земельною ділянкою на правах оренди, що в свою чергу потягнуло за собою фактичне безоплатне її використання за період з 28.11.2023 до 13.10.2025, відтак виконавчим органом Чернівецької міської ради департаментом урбаністики та архітектури міської ради (надалі - Департамент) було підготовлено та направлено лист від 16.05.2025 №24/01-08/1-894/1000 на адресу Відповідача у якому повідомлялось про необхідність звернутися за оформленням прав на земельну ділянку.
Проте, Відповідач не оформив прав на землю під нежитловими приміщеннями Департаментом повторно направлено лист від 14.10.2025 за № 24/01-08/3-04/4/1693 та повідомлено про формування земельної ділянки під розміщеним майном Відповідача площею 0,6720 га (кадастровий номер 7310136900:66:001:0074), яка знаходиться за адресою вул. Софіївська, буд. 1-А, м. Чернівці та про користування вказаною земельною ділянкою у зазначені періоди без належних на те правових підстав і необхідністю оформлення належним чином прав на цю землю. 
Також до листа було надано витяг з технічної документації з нормативно грошової оцінки та розрахунки безпідставно збережених коштів за період з 28.11.2023 до 13.10.2025. 
Зі змісту листа вбачається, що Відповідачу запропоновано впродовж одного місяця з дня отримання листа сплатити ці кошти у розмірі орендної плати за землю у сумі 603 778, 42 грн. 
На зазначений лист Департаменту від Відповідача відповідь не надходила та в свою чергу кошти не сплачено, що і стало підставою для звернення з даним позовом.

І.ІІ. Дії та аргументи Відповідача.
Відповідач у своїй заяві позовні вимоги визнав у повному обсязі та просив розстрочити виконання судового рішення, мотивуючи тим, що підприємство вже тривалий час є збитковим, що підтверджується податковою та фінансовою звітністю, яку додаємо. У зв`язку з цим у відповідача є об`єктивні труднощі з виконанням рішення суду. Просить суд при розстрочити його виконання на строк 12 місяців.

І.ІІІ. Дії та аргументи Позивача.
Позивач у своїй заяві заперечує проти її задоволення, оскільки, надання розстрочки виконання рішення суттєво порушить інтереси Чернівецької територіальної громади, оскільки призведе до необґрунтованої затримки надходження 603 778,42 грн до міського бюджету. Ці кошти спрямовуються на фінансування пріоритетних видатків громади, затримка на 12 місяців позбавить громаду можливості своєчасно фінансувати необхідні напрями у 2026 році, що суперечить публічному інтересу.

ІІ. Процесуальні дії та рішення суду.
Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.01.2026, справу передано на розгляд судді Ярошенко В. П.
Ухвалою суду від 02.02.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 02.03.2026. 
20.02.2026 через систему "Електронний суд" надійшла заява за вх. № 695 відповідно до якої відповідач позовні вимоги визнав у повному обсязі та просив розстрочити виконання судового рішення. Вказану заяву суд прийняв до розгляду та залучив до матеріалів справи.
24.02.2026 через систему "Електронний суд" надійшли заперечення на заяву про розстрочку виконання судового рішення за вх. № 868. Вказані заперечення суд прийняв до розгляду та залучив до матеріалів справи.  
В судовому засіданні 02.03.2026 постановлено протокольну ухвалу, якою закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 27.03.2026. 
В судовому засіданні 27.03.2026 позивач позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав викладених у позовній заяві. 
Судом проголошено вступну та резолютивну частини судового рішення.

III. Установлені судом обставини.
Згідно з відомостями, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Чернівецькою міською радою встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Трілог" є власником нежитлових будівель – лісопильного цеху літ. "В", площею 571,70 кв.м., сушилки літ. "Ж", площею 209,70 кв.м., столярного цеху літ. "З", площею 792,30 кв.м., навісу літ. "Я", частини огорожі №1 (100 м.п.), побутових приміщень літ. "З", площею 91,80 кв.м., розташованих на земельній ділянці комунальної форми власності за адресою: м. Чернівці, вул. Смоленська, 1-А. 
Водночас рішенням Чернівецької міської ради №1889 від 25 липня 2024 року "Про перейменування вулиць, провулків, завулків та проїздів у населених пунктах Чернівецької міської територіальної громади" (пункт 64 додатку до рішення) вулицю Смоленську було офіційно перейменовано на вулицю Софіївську. Таким чином, актуальною поштовою адресою зазначеного нерухомого майна є: м. Чернівці, вул. Софіївська, 1-А. 
Згідно витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку №НВ-0700808722025 нежитлові будівлі розміщені на земельній ділянці площею 0,6720 га (кадастровий номер 7310136900:66:001:0074) за адресою: Чернівецька область, м. Чернівці, вул. Софіївська, 1-А. Вид цільового призначення земельної ділянки: 11.02 – для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, включаючи об`єкти оброблення відходів, зокрема із енергогенеруючим блоком.
Крім того, згідно з Положенням про департамент урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради, затвердженим рішенням Чернівецької міської ради VIII скликання від 31.05.2021 № 253 (далі – Положення), департамент урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради (далі – Департамент) є виконавчим органом Чернівецької міської ради, який забезпечує реалізацію державної політики в сфері містобудування, архітектури та землекористування, виконання власних і делегованих повноважень у сфері регулювання земельних відносин, здійснює координацію діяльності суб`єктів містобудування щодо комплексного розвитку території міста (п. 1.1, 1.6 Положення). 
Відповідно до п. 2.1.11 Положення, Департамент здійснює самоврядний контроль за використанням та охороною земель; згідно з п. 2.2.1 Положення, реалізує державну політику в сфері містобудування, архітектури та регулювання земельних відносин; відповідно до п. 2.2.3 – забезпечує на території громади режим використання та забудови територій, на яких передбачена перспективна містобудівна діяльність; відповідно до п. 2.2.10 – здійснює контроль за додержанням земельного законодавства, використанням і охороною земель; відповідно до п. 2.2.13 забезпечує доступ до публічної інформації, системного та оперативного оприлюднення інформації з питань, що належать до компетенції Департаменту. 
У рамках виконання функцій, визначених Положенням, Департамент організовує роботу, пов`язану зі веденням містобудівного кадастру, облік та систематизацію геодезичних і топографічних матеріалів (п. 3.26 Положення); організовує проведення інвентаризації земель комунальної власності територіальної громади (п. 3.30 Положення); здійснює підготовку інформаційних матеріалів для розробки містобудівної документації, накопичує та облікує кадастрову інформацію, зокрема, матеріали топографо-геодезичних знімань, та веде їх облік, а також матеріали інженерно-геологічних вишукувань, призначених для розробки містобудівної документації, веде електронну базу даних земельного кадастру (п. 3.37 Положення); створює та забезпечує роботу архіву містобудівної документації та містобудівного кадастру (п. 3.38 Положення); організовує систему містобудівного моніторингу, здійснення спостережень за реалізацією відповідної містобудівної документації та зміною об`єктів містобудування (п. 3.39 Положення); надає висновки згідно з містобудівним законодавством у межах повноважень (п. 3.40 Положення); бере участь у присвоєнні, зміні, коригуванні, анулюванні адреси об`єктам нерухомого майна у порядку, визначеному законодавством (п. 3.41 Положення); надає інформаційні та консультативні послуги з питань містобудування та земельних відносин (п. 3.17 Положення). 
На підставі вказаних повноважень та функцій Департаменту, визначених Положенням, посадова особа Департаменту уповноважена надавати інформацію щодо розміщення нерухомого майна на земельних ділянках. 
Додатковим підтвердженням наявності нерухомого майна Відповідача на земельній ділянці комунальної власності є лист Департаменту урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради від 08.11.2025 № 24/01-08/3-04/4/1870. У цьому листі зазначено, що нерухоме майно ТОВ "Трілог", розташоване за адресою вул. Софіївська, 1-А, розміщене на земельній ділянці площею 0,6720 га з кадастровим номером 7310136900:66:001:0074. 
Додані до службового листа Департаменту додатки засвідчують і візуально підтверджують розміщення нерухомого майна Відповідача саме на земельній ділянці з кадастровим номером 7310136900:66:001:0074, оскільки вони ґрунтуються на архівних, топографічних та кадастрових матеріалах, які департамент урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради уповноважений накопичувати, обліковувати та використовувати в межах своїх функцій (пп. 3.26, 3.30, 3.37, 3.38, 3.39, 3.40, 3.41 Положення). Зокрема: 
- Викопіювання з топографічного плану м. Чернівці, що базується на геодезичних і топографічних матеріалах, які Департамент обліковує та систематизує в рамках ведення містобудівного кадастру (пп. 3.26, 3.37 Положення), і безпосередньо ілюструє топографічну основу з нанесеними земельними ділянками, дозволяючи візуально підтвердити розташування майна Відповідачів на конкретній ділянці; 
- Викопіювання зі схематичного плану розташування нежитлових будівель за адресою вул. Смоленська, 1-А. 
Таким чином, наявність нерухомого майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Трілог" на земельній ділянці з кадастровим номером 7310136900:66:001:0074 є встановленою та підтвердженою уповноваженим органом Чернівецької міської ради в межах його компетенції. 
Відповідно до інформації, наведеної у витязі з Державного земельного кадастру №НВ-0700808722025 державна реєстрація земельної ділянки з кадастровим номером 7310136900:66:001:0074, площею 0,6720 га, що знаходиться по вул. Софіївській, 1-А була проведена 28.11.2023 року (копія додається). 
Таким чином, земельна ділянка є сформованою, офіційно зареєстрованою в установленому порядку та визнається об`єктом цивільних прав відповідно до чинного законодавства. 
Департамент урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради направив на адресу місцезнаходження юридичної особи листа за вих. №24/01-08/1-894/1000 від 16.05.2025р. ТОВ "Трілог" в якому повідомив про необхідність звернутися в 20 денний термін з дня отримання даного листа для подання до Центру надання адміністративних послуг заяви щодо надання вказаної земельної ділянки в оренду. 
Департамент урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради направив на адресу місцезнаходження юридичної особи та керівнику ТОВ "Трілог" листа за вих. №24/01-08/1-894/1128 від 31.05.2025р. в якому повторно повідомив про необхідність звернутися в 20-денний термін з дня отримання даного листа для подання до Центру надання адміністративних послуг заяви щодо надання вказаної земельної ділянки в оренду. 
Позивач зазначає, що незважаючи на встановлений у листі строк для звернення, з боку Відповідача не було вжито жодних дій, які могли б свідчити про належне реагування на отриману інформацію та запропонований порядок дій. 
Окрім того, оскільки на земельній ділянці розміщене майно, що перебуває у власності Відповідача, Чернівецька міська рада позбавлена можливості вільно розпоряджатись вказаною земельними ділянками з метою отримання доходу у вигляді орендної плати та наповнення бюджету. На підставі вищевикладеного вважаємо, що Відповідач зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини першої статті 1212 Цивільного кодексу України. 
Рішенням Чернівецької міської ради від 26.02.2021 №118 затверджено технічну документацію з грошової оцінки земель міста Чернівці. Вказане рішення, як нормативний акт, доведено до відома населення серед іншого і шляхом опублікування на офіційному веб-сайті http://chernivtsy.eu/portal/1154. Чернівецької міської ради. 
Відповідно до Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 06.10.2025 №НВ-9980767122025 нормативна грошова оцінка спірної земельної ділянки з кадастровим номером 7310136900:66:001:0074 становить 11 464 162,43 грн. 
На підставі витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки працівниками департаменту урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради проведено розрахунок безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю за користування без належних на те правових підстав у період з 28.11.2023р. до 13.10.2025р. (включно) земельною ділянкою, що знаходиться за адресою: вул. Софіївська, 1-А, площею 0,6720 га на суму 603 778,42 грн. 
Департаментом урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради було надіслано лист №24/01-08/3-04/4/1693 від 14.10.2025р. за адресою реєстрації ТОВ "Трілог" та засновнику вказаної юридичної особи, в якому зазначалось про розрахунок та зобов`язання сплатити безпідставно збережені кошти за користування земельною ділянкою. 
Проте, станом на момент звернення до суду з позовною заявою, безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати не сплачено, що призвело до того, що Чернівецькою міською радою не отримано плати за користування земельною ділянкою. 
З урахуванням вищенаведеного в Чернівецької міської ради виникли підстави для звернення до суду щодо стягнення безпідставно збережених коштів на суму 603 778,42 грн.

IV. Оцінка суду установлених обставин на норм діючого законодавства.
Використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.
Відповідно до положень статті 80 Земельного кодексу України, суб`єктами права на землі комунальної власності є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування.
У відповідності до частини першої та другої статті 83 Земельного кодексу передбачено, що землі, які належать на праві власності територіальним громадам сіл, селищ, міст, є комунальною власністю. У комунальній власності перебувають: 
а) усі землі в межах населених пунктів, крім земельних ділянок приватної та державної власності; 
б) земельні ділянки, на яких розташовані будівлі, споруди, інші об`єкти нерухомого майна комунальної власності незалежно від місця їх розташування. 
Право комунальної власності на землю дає можливість територіальній громаді міста підстави нею розпоряджатись, зокрема, передавати в оренду відповідно до вимог чинного законодавства незалежно від того чи зареєстровано це право в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. 
Зазначена позиція відповідає наявній судовій практиці, зокрема, наведеній у постанові Верховного Суду від 05.08.2022 № 922/2060/20. 
За змістом статей 122, 123, 124 Земельного кодексу України міські ради передають земельні ділянки у власність або користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб. Надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування здійснюється на підставі рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування. Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу, шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки. 
Згідно зі статтею 206 Земельного кодексу України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону. 
У разі надання земельної ділянки в оренду укладається договір оренди земельної ділянки, яким за положенням частини першої статті 21 Закону України "Про оренду землі" визначається орендна плата за землю як платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. 
Частиною другою статті 152 Земельного кодексу України передбачено, що власник земельної ділянки може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. 
Відповідно до частин першої та другої статті 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. 
Положення глави 83 Цивільного кодексу України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. 
Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. 
Частиною першою статті 93 Земельного кодексу України встановлено, що право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Землекористувачі також зобов`язані своєчасно сплачувати орендну плату. 
Згідно з пунктом "в" частини першої статті 96 Земельного кодексу України землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату. 
Отже, у випадку використання земельної ділянки комунальної власності, якій присвоєно окремий кадастровий номер, без оформлення договору оренди, власник такої земельної ділянки (орган місцевого самоврядування, який представляє інтереси територіальної громади) може захистити своє право на компенсацію йому вартості неотримання орендної плати в порядку, визначеному статтею 1212 Цивільного кодексу України. Керуючись вищевказаними нормами, Чернівецька міська рада звертається до суду з даним позовом, вимоги якого ґрунтуються на такому.
Матеріалами справи підтверджено, наявність нерухомого майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Трілог" на земельній ділянці з кадастровим номером 7310136900:66:001:0074.
Стягнення безпідставно збережених коштів у вигляді орендної плати можливе виключно з моменту формування земельних ділянок як об`єктів цивільного права, а саме після проведення державної реєстрації права власності. 
Верховним Судом вже сформована стала практика щодо безпідставного стягнення збережених коштів у вигляді орендної плати. Серед іншого, Верховний Суд наголошував, що об`єктом цивільних прав може бути земельна ділянка з моменту її формування та державної реєстрації права власності. Відповідні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 09.03.2021 у справі №922/1453/20, від 02.06.2020 у справі № 922/2417/19, від 29.01.2019 у справах № 922/3780/17 та № 922/536/18, від 11.02.2019 у справі № 922/391/18, від 12.04.2019 у справі № 922/981/18 та від 12.06.2019 у справі № 922/902/18, від 29.05.2020 у справі № 922/2843/19 у яких міститься висновок про те, що для вирішення спору щодо фактичного користування земельною ділянкою без укладення правовстановлюючих документів та без державної реєстрації прав на неї встановленню підлягають обставини, зокрема, чи є земельна ділянка, за фактичне користування якою позивач просить стягнути безпідставно збережені кошти, сформованим об`єктом цивільних прав протягом усього періоду, зазначеного у позові. 
Відповідно до інформації, наведеної у витязі з Державного земельного кадастру №НВ-0700808722025 державна реєстрація земельної ділянки з кадастровим номером 7310136900:66:001:0074, площею 0,6720 га, що знаходиться по вул. Софіївській, 1-А була проведена 28.11.2023 року. 
Таким чином, земельна ділянка є сформованою, офіційно зареєстрованою в установленому порядку та визнається об`єктом цивільних прав відповідно до чинного законодавства.
Плата за землю - це обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності (підпункт 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України). 
Земельний податок – це обов`язковий платіж, що справляється з власників земельних ділянок та земельних часток (паїв), а також постійних землекористувачів; орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності – обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (підпункти 14.1.72, 14.1.136 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України). 
Податковим кодексом України визначено, що орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності є обов`язковим платежем, а його розмір визначається на підставі законодавчих актів, тобто є регульованою ціною (підпункти 14.1.125, 14.1.136 пункту 14.1 статті 14, пункт 288.5 статті 288 Податкового кодексу України). 
У пункті 289.1 статті 289 Податкового кодексу України передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. 
Нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати, який у будь-якому разі не може бути меншим, ніж встановлено положеннями підпункту 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 Податкового кодексу України (пункт 7.12. постанови Великої Палати Верховного Суду від 09 листопада 2021 року у справі № 905/1680/20). 
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, незалежно від їх цільового призначення проводиться не рідше ніж один раз на 5-7 років (стаття 18 Закону України Про оцінку землі). 
За результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складаєтьсятехнічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель (стаття 20 Закону України "Про оцінку землі"). 
Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України "Про оцінку земель" витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру. 
Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки – це роздруковані за допомогою програмного забезпечення актуальні дані про земельну ділянку, які містяться у Державному земельному кадастрі та технічній документації з нормативної грошової оцінки земель станом на певну дату. Витяг з нормативної грошової оцінки земельної ділянки може бути доказом проведення такої оцінки та визначати дані про таку оцінку як на момент його видачі, так за попередній період за умови, що нормативно-грошова оцінка земельної ділянки була сталою та не зазнала змін у цей період. 
Подібний правовий висновок викладений у пункту 7.19 постанови Великої Палати Верховного Суду від 09 листопада 2021 року у справі № 905/1680/20, а також постанові Верховного Суду від 09 лютого 2022 року у справі № 910/8770/19. 
Частиною першою статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" визначено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. 
Рішенням Чернівецької міської ради від 26.02.2021 №118 затверджено технічну документацію з грошової оцінки земель міста Чернівці. Вказане рішення, як нормативний акт, доведено до відома населення серед іншого і шляхом опублікування на офіційному веб-сайті http://chernivtsy.eu/portal/1154 (копія додається). Чернівецької міської ради 
З огляду на зазначене, наявні у матеріалах справи витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки є належним, допустимим та достовірним доказом. 
Відповідно до Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 06.10.2025 №НВ-9980767122025 нормативна грошова оцінка спірної земельної ділянки з кадастровим номером 7310136900:66:001:0074 становить 11 464 162,43 грн. 
На підставі витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки працівниками департаменту урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради проведено розрахунок безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю за користування без належних на те правових підстав у період з 28.11.2023р. до 13.10.2025р. (включно) земельною ділянкою, що знаходиться за адресою: вул. Софіївська, 1-А, площею 0,6720 га на суму 603 778,42 грн. 
Відповідно до правових висновків Верховного Суду, що знайшли своє відображення у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23 травня 2018 року у справі № 629/4628/16-ц та від 20 листопада 2018 року у справі №922/3412/17, до моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права оренди земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. Фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини першої статті 1212 ЦК України. 
Статтею 1214 Цивільного кодексу України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе без достатньої правової підстави, зобов`язана відшкодувати всі доходи, які вона одержала або могла одержати від цього майна з часу, коли ця особа дізналася або могла дізнатися про володіння цим майном без достатньої правової підстави. З цього часу вона відповідає також за допущене нею погіршення майна. Особа, яка набула майно або зберегла його у себе без достатньої правової підстави, має право вимагати відшкодування зроблених нею необхідних витрат на майно від часу, з якого вона зобов`язана повернути доходи.
Відповідно до частин 3, 4 статті 13 ГПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Частиною 1 статті 74 ГПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Відповідно до вимог статті 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (стаття 77 ГПК України).
Згідно статті 78 ГПК України, достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.
Частинами 1, 2 статті 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Враховуючи вищевикладене, перевіривши розрахунок безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю за користування без належних на те правових підстав, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Позиція суду щодо заяви про розстрочення виконання рішення суду.
Згідно з ч. 1 ст. 331 Господарського процесуального кодексу України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.
Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо (ч. ч. 3, 4 ст. 331 Господарського процесуального кодексу України).
Отже, підставою для розстрочення виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у строк, встановлений судом.
При вирішенні питання щодо доцільності надання відстрочення виконання судового рішення суд також враховує матеріальні інтереси обох сторін.
Розстрочка - це виконання рішення частками, встановленими господарським судом, з певним інтервалом у часі.
Господарський процесуальний кодекс України не визначає перелік обставин, які свідчать про неможливість виконання рішення чи ускладнюють його виконання.
Питання задоволення заяви сторони у справі про розстрочку виконання рішення суду вирішується судом в кожному конкретному випадку, виходячи з особливого характеру обставин справи, що унеможливлюють чи ускладнюють виконання рішення
Разом з тим, суд також враховує матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи.
Суд оцінює докази, які підтверджують зазначені обставини, за правилами ст. 86 Господарського процесуального кодексу України і лише за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення чи унеможливлюють його, господарський суд має право розстрочити виконання рішення чи постанови.
Обґрунтовуючи заяву про надання розстрочки виконання судового рішення, відповідач посилається на те, що підприємство вже тривалий час є збитковим та є об`єктивні труднощі з виконанням рішення суду. 
Згідно наявних в матеріалах справи звітів про фінансові результати станом на 31.12.2023 та 31.12.2023 чистий прибуток ТОВ "Трілог" відсутній.
В рішенні Конституційного Суду України №5-пр/2013 від 26.06.2013 зазначено, що відстрочення або розстрочення виконання рішення має базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувача і боржника.
Надання відстрочення виконання рішення є виключним заходом, який має застосовуватись лише за наявності поважних причин та при найменшій шкоді кредитору. При цьому, затримка у виконанні рішення не повинна бути надто тривалою та такою, що порушує саму сутність права, яке захищається пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини (рішення ЄСПЛ у справі Іммобільяре Саффі проти Італії, заява №22774/93, пункт 74).
За практикою Європейського суду з прав людини в окремих справах проти України було встановлено, що короткі затримки, менші ніж один рік, не вважаються настільки надмірними, щоб піднімати питання про порушення пункту 1 статті 6 Конвенції (ухвала ЄСПЛ від 07.10.2003р. у справі Корнілов та інші проти України, заява №36575/02, тривалість виконання вісім місяців).
Таким чином, для з`ясування обставин чи є період виконання рішення надмірно тривалим, варто звернути увагу на особливі обставини кожної справи.
Розстрочення виконання рішення суду має здійснюватися з метою недопущення погіршення економічної ситуації боржника, а також з метою недопущення невиконання рішення суду на користь кредитора. Тобто, важливим є досягти балансу інтересів сторін.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 16.04.2018 у справі №920/199/16.
За таких обставин, враховуючи те, що суд, здійснюючи правосуддя, захищає права та інтереси фізичних та юридичних осіб, державні та суспільні інтереси, суд вважає за можливе задовольнити заяву боржника.
При цьому, суд зазначає, що в даному випадку мають місце обставини, які суттєво ускладнюють виконання судового рішення (важкий майновий стан відповідача), але не виключають його виконання в майбутньому.
Передбачені ст. 331 ГПК України обставини, з якими закон пов`язує можливість надання відстрочки, є оціночними, а необхідність використання права на розстрочку, закон відносить на розсуд суду.
Вказане право застосовується за визначених в законі умов, з урахуванням всіх обставин справи.
При цьому, суд звертає увагу, що розстрочення виконання рішення суду - це не спосіб уникнути відповідачем відповідальності, а, навпаки, це організація та створення умов для подальшого виконання рішення суду.
В даному випадку судом враховуються інтереси обох сторін, адже розстрочення виконання рішення надає відповідачу можливість без суттєвого погіршення майнового стану належним чином виконати рішення суду, ухвалене на користь позивача.
На державі лежить позитивне зобов`язання організувати систему виконання рішень таким чином, щоб гарантувати виконання без жодних невиправданих затримок, і так, щоб ця система була ефективною як у теорії, так і на практиці, а затримка у виконанні рішення не повинна бути такою, що порушує саму сутність права, яке захищається відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 17.05.2005 у справі "Чижов проти України", заява № 6962/02).
За практикою Європейського суду з прав людини в окремих справах проти України встановлено, що короткі затримки, менші ніж один рік, не вважаються настільки надмірними, щоб піднімати питання про порушення пункту 1 статті 6 Конвенції ("Корнілов та інші проти України", заява № 36575/02, ухвала від 07.10.2003). І навіть два роки та сім місяців не визнавались надмірними і не розглядалися як такі, що суперечать вимогам розумного строку, передбаченого статтею 6 Конвенції (ухвала від 17.09.2002 у справі "Крапивницький та інші проти України", заява № 60858/00).
Оцінюючи вищенаведені обставини суд враховує, що відповідач не ухиляється від виконання своїх обов`язків з погашення заборгованості, що розстрочка виконання рішення є тією мірою, яка надає можливість працювати підприємству та здійснювати поступове погашення заборгованості, оскільки одночасне примусове стягнення всієї заборгованості може вкрай негативно вплинути на його функціонування.
Відповідно до ч. 5 ст. 331 ГПК України розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.
З урахуванням викладеної норми процесуального закону та позицій сторін по справі, суд дійшов висновку подану відповідачем заяву про розстрочення виконання рішення задовольнити.

V. Розподіл судових витрат.
Відповідно до норм статті 123 Господарського процесуального кодексу України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справ.
Як вбачається із матеріалів справи, позивач за звернення із відповідною позовною заявою сплатив судовий збір у розмірі 9056,68 грн, що підтверджується платіжною інструкцією № 76 від 27 січня 2026 року.
Відповідно до приписів частини 3 статті 7 Закону України Про судовий збір та статті 130 Господарського процесуального кодексу України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті, суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.
З огляду на визнання відповідачем позовних вимог до початку розгляду справи по суті, позивачу підлягає поверненню з державного бюджету сплачений судовий збір в розмірі 4528,34 грн, решту судового збору покласти на відповідача.

На підставі вказаних правових норм та керуючись статтями 123, 129, 219, 232 - 240 Господарського процесуального кодексу України, суд
У Х В А Л И В:
1. Позовні вимоги задовольнити.
2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Трілог" (58007, м. Чернівці, вул. Софіївська, 1-А, код ЄДРПОУ 42471097) на користь Чернівецької міської ради (58002, м. Чернівці, пл. Центральна, 1, код ЄДРПОУ 36068147) безпідставно збережені кошти в сумі 603 778,42 грн.
4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Трілог" (58007, м. Чернівці, вул. Софіївська, 1-А, код ЄДРПОУ 42471097) на користь Чернівецької міської ради 4528,34 грн судового збору.
5. Повернути Чернівецькій міській раді (58002, м. Чернівці, пл. Центральна, 1, код ЄДРПОУ 36068147) з Державного бюджету України судовий збір у розмірі 4528,34 грн.
6. Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Трілог" (58007, м. Чернівці, вул. Софіївська, 1-А, код ЄДРПОУ 42471097) про розстрочення виконання судового рішення задовольнити.
7. Розстрочити виконання рішення суду в частині стягнення 603 778,42 грн основного боргу на 12 місяців з щомісячним платежем 50 314,86 грн.
8. Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його (її) проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 03.04.2026.

Суддя Вікторія ЯРОШЕНКО

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://cv.arbitr.gov.ua/sud5027/.