ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" березня 2026 р. справа № 640/26932/20
м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі судді Микитюка Р.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Міністерства оборони України до Державної аудиторської служби України, Південного офісу Держаудитслужби, про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі за № UA-2020-06-23-00929-а 

В С Т А Н О В И В:
Міністерство оборони України (далі - позивач) звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної аудиторської служби України (далі - відповідач), в якому просило суд: визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі за процедурою закупівлі UA-2020-06-23-009229-а, Взуття різне, крім спортивного та захисного (Туфлі хромові), проведеної Міністерством оборони України, в частині встановлення порушень законодавства, а саме пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" та зобов`язань щодо усунення виявлених порушень, оприлюдненого 13.10.2020.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що при проведенні моніторингу процедури закупівлі відповідач дійшов необґрунтованих висновків про порушення замовником вимог пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" № 922-VIIІ від 25.12.2015 (далі – Закон № 922-VIIІ), а саме замовником не відхилено тендерну пропозицію учасника торгів товариством з обмеженою відповідальністю "Дім взуття "Б. Ніколас" (далі - ТОВ "Дім взуття "Б. Ніколас") як таку, що не відповідає кваліфікаційним критеріям.
Міністерством оборони України (далі - Замовник) відповідно до пункту 5.3 частини 5 "Кваліфікаційні критерії до учасників та вимоги, установлені статтею 17 Закону" Розділу ІІІ "Інструкції з підготовки тендерної пропозиції" встановлено, що усі довідки (крім витягу з реєстру платників ПДВ, витягу з реєстру платників єдиного податку), що видаються будь-якою установою, організацією, підприємством повинні бути видані не раніше дати оприлюднення оголошення про проведення торгів або більш пізню дату.
Проте, як стверджує Південний офіс Держаудитслужби, учасником ТОВ "Дім взуття "Б. Ніколас" у складі тендерної пропозиції надано відгук про належне виконання аналогічного договору, виданий Інститутом спеціального зв`язку та захисту інформації Національного технічного університету України "Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського" від 04.06.2020 та відгук про належне виконання договору, виданий Національною академією внутрішніх справ від 11.12.2019, які складені раніше, ніж оприлюднено оголошення про проведення процедури закупівлі - 23.06.2020.
Міністерство оборони України не погоджується з такими твердженнями відповідача викладеними у висновку, так як, відповідно до вимог підпункту 3 пункту 5.3 частини 5 "Кваліфікаційні критерії до учасників та вимоги, встановлені статтею 17 Закону" Розділу III "Інструкції з підготовки тендерної пропозиції" тендерної документації на підтвердження кваліфікаційної вимоги "наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів)". 
Позивачем у тендерній документації встановлена вимога щодо надання сканованою оригінал/копії виконаного аналогічного договору про постачання взуття різного, крім спортивного та захисного (18810000-0) або туфлі хромові за 2018 рік або за 2019 рік, або за 2020 рік з усіма додатками, що є невід`ємною частиною договору (у разі наявності) та сканований оригінал/копія відгуку.
На переконання позивача вимоги щодо дати надання довідок іншими організаціями, будь-якою установою, підприємством не стосується відгуку, зважаючи, що відгук не є довідкою в розумінні замовника.
Таким чином, на думку позивача Міністерство оборони України мало достатнє підтвердження кваліфікаційного критерію - наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів).
За результатом проведення аукціону та оцінки тендерних пропозицій найбільш економічно вигідною пропозицією електронною системою було визначено пропозицію ТОВ "Дім взуття "Б. Ніколас".
Враховуючи наведене вище, Міністерство оборони України вважає Висновок в частині встановлення порушень законодавства, а саме підпункту 1 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" та зобов`язань щодо усунення виявлених порушень, шляхом розірвання договору, безпідставним та необгрунтованим, таким що порушує права на законні інтереси Міністерства оборони України, як замовника які полягають у здійсненні закупівлі товарів, необхідних для забезпечення потреб Збройних Сил України, тому є таким що підлягає скасуванню в зазначеній частині.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.11.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі № 640/26932/20 за позовом Міністерства оборони України до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку UA-2020-06-23-009229-а.
Представник Державної аудиторської служби України у поданому суду відзиві на позовну заяву від 11.12.2020, зазначив, що перевіривши інформацію на платформі системи ProZorro, встановив, що належним відповідачем у справі є Південний офіс Держаудислужби, так як саме ним прийнятий та оприлюднений спірний висновок (а.с. 38-45).
Відповідно до частини 3 статті 29 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у разі ліквідації або припинення роботи адміністративного суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи адміністративного суду, а якщо такий суд не визначено - до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено.
На виконання положень пункту 2 Розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" за №2825-IX від 13.12.2022 скеровано за належністю матеріали адміністративної справи № 640/26932/20 . 
26.03.2025 проведено автоматизований розподіл справи № 640/26932/20 та визначено суддю Микитюка Р.В. для розгляду цієї справи.
Ухвалою суду від 31.03.2025 прийнято до провадження адміністративну справу №640/26932/20 за позовом Міністерства оборони України до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі за № UA-2020-06-23-00929-а. Розпочато розгляд справи № 640/26932/20 спочатку.
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 12.02.2026 залучено в якості співвідповідача в адміністративній справі №640/26932/20 Південний офіс Держаудитслужби (код ЄДРПОУ 40477150, вул. Канатна, 83, м. Одеса, 65107) (а.с.55-57).
Від Південного офісу Держаудитслужби через підсистему "Електронний суд" 02.03.2026 надійшов відзив на адміністративний позов від 02.03.2026, в якому співвідповідач заперечив проти задоволення позовних вимог. В обґрунтування заперечень зазначив, що під час моніторингу встановлено, що замовник порушив вимоги пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі", а саме замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ "Дім взуття "Б. Ніколас" як таку, що не відповідає встановленим абзацом 1 частини 3 статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства.
Стверджує, що відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією і законами України, а також з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження йому надані, висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA -2020-06-23-00929-а, оприлюднений 13.10.2020, обґрунтований та його складено відповідно до статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі". Просив у задоволенні позову відмовити (а.с.59-69).
Дана справа розглянута і вирішена за правилами спрощеного позовного провадження відповідно до вимог частини 5 статті 262 КАС України без проведення судового засідання та повідомлення і виклику сторін за наявними у справі матеріалами.
Розглянувши матеріали адміністративної справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, дослідивши і оцінивши зібрані по справі докази, в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд виходить з таких підстав та мотивів.
Міністерством оборони України 23.06.2020 в електронній системі закупівель "ProZorro" розміщено оголошення про проведення відкритих торгів на проведення закупівлі: "Взуття різне, крім спортивного та захисного (Туфлі хромові)", якому присвоєно номер UA-2020-06-23-009229-а.
За результатами проведення відкритих торгів на закупівлю UA-2020-06-23-009229-а, було визначено переможця процедури закупівлі товариство з обмеженою відповідальністю "Дім взуття "Б. Ніколас" та 15.07.2020 позивачем в електронній системі закупівель оприлюднено повідомлення про намір укласти договір з переможцем.
Рішенням тендерного комітету Міністерства оборони України від 15.07.2020 № 75/339/2 відповідно до вимог частини п`ятнадцятої статті 29 Закону України "Про публічні закупівлі" ТОВ "Дім взуття "Б.Ніколас" визначено переможцем процедури закупівлі та прийнято рішення про намір укласти договір про закупівлю взуття різного, крім спортивного та захисного (18810000-0) (Туфлі хромові) (а.с.17-19).
31.07.2020 між Міністерством оборони України (Замовник) та товариство з обмеженою відповідальністю "Дім взуття "Б. Ніколас" (Виконавець) укладено договір № 286/3/20/155.
Південний офіс Держаудитслужби відповідно до частини 2 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі", пункту 9 Положення про Південний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України від 02.06.2016 № 23, здійснено моніторинг процедури закупівлі ID: UA-2020-06-23-009229-а в частині дотримання позивачем законодавства у сфері публічних закупівель.
Під час моніторингу встановлено, що замовник порушив вимоги абзаців 1 та 2 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі", а саме замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ "Дім взуття "Б. Ніколас" як таку, що не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства. 
13.10.2020 Південним офісом Держаудитслужби в електронній системі закупівель оприлюднено висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - Висновок) № UA-2020-06-23-009229-а (а.с.20-24).
Не погодившись із вказаним висновком, Міністерство оборони України звернулося з позовом до суду.
Досліджуючи надані сторонами докази, аналізуючи наведені міркування та заперечення, оцінюючи їх в сукупності, суд бере до уваги таке.
Законом України "Про публічні закупівлі" встановлено правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.
Положеннями пункту 9 частини 1 статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі" встановлено, що замовники органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи соціального страхування, створені відповідно до закону, а також юридичні особи (підприємства, установи, організації) та їх об`єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі, за наявності однієї з таких ознак: юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів; органи державної влади чи органи місцевого самоврядування або інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі управління юридичної особи; у статутному капіталі юридичної особи державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків.
До замовників також належать юридичні особи та/або суб`єкти господарювання, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання та відповідають хоча б одній з таких ознак: органам державної влади, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування належить частка у статутному капіталі суб`єкта господарювання в розмірі більше ніж 50 відсотків або такі органи володіють більшістю голосів у вищому органі суб`єкта господарювання чи правом призначати більше половини складу виконавчого органу або наглядової ради суб`єкта господарювання; наявність спеціальних або ексклюзивних прав.
Згідно з пунктом 6 частини 1 статті1 Закону України "Про публічні закупівлі" електронна система закупівель інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує проведення процедур закупівель, створення, розміщення, оприлюднення та обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами.
Відповідно до пункту 29 частини 1 статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі", тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
Згідно з пунктом 32 частини 1 статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі", тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Відповідно до частини 1 статті 10 Закону України "Про публічні закупівлі", замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме:
оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію та проект договору про закупівлю:
оголошення про проведення відкритих торгів - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж;
оголошення про проведення конкурентного діалогу - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж;
зміни до тендерної документації та роз`яснення до неї (у разі наявності) у машинозчитувальному форматі - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення або надання роз`яснень;
оголошення з відомостями про укладену рамкову угоду (у разі здійснення закупівлі за рамковими угодами) - не пізніше ніж через сім днів з дня укладення рамкової угоди;
протокол розгляду тендерних пропозицій - протягом одного дня з дня його затвердження; повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - протягом одного дня з дня прийняття рішення про визначення переможця процедури закупівлі; 
інформацію про відхилення тендерної пропозиції учасника - протягом одного дня з дня прийняття рішення про відхилення; 
договір про закупівлю - протягом двох днів з дня його укладення; повідомлення про внесення змін до договору - протягом трьох днів з дня внесення змін; 
звіт про виконання договору - протягом трьох днів з дня закінчення строку дії договору, виконання договору або його розірвання; звіт про укладені договори - протягом одного дня з дня укладення договору.
Частинами 1-4 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Згідно із пунктом 9 частини 2 статті 21 Закону України "Про публічні закупівлі" оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію, в т.ч. про розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати).
Пунктом 1 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо: учасник процедури закупівлі, зокрема, не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства.
Абзацом 1 частини 3 статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Під час моніторингу встановлено, що замовник порушив вимоги пункту 1 частини першої статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі", а саме замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ "Дім взуття "Б. Ніколас" як таку, що не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства, та оприлюднив повідомлення про намір укласти з ним договір як з переможцем процедури відкритих торгів.
За результатом проведеної процедури між замовником та учасником укладено договір про закупівлю від 31.07.2020 № 286/3/20/155.
Підставами для встановлення порушення у висновку зазначено таке:
"Так, аналізом тендерної пропозиції Учасника встановлено її невідповідність умовам тендерної документації (далі - ТД). Замовником відповідно до пункту 5.3 частини 5 "Кваліфікаційні критерії до учасників та вимоги, установлені статтею 17 Закону" розділу III "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" ТД встановлено, що усі довідки (крім витягу з реєстру платників ПДВ, витягу з реєстру платників єдиного податку), що видаються будь-якою установою, організацією, підприємством повинні бути видані не раніше дати оприлюднення оголошення про проведення торгів або більш пізню дату. Проте Учасником у складі тендерної пропозиції надано відгук про належне виконання аналогічного договору від 23.03.2020 № 10, виданий Інститутом спеціального зв`язку та захисту інформації Національного технічного університету України "Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського" від 04.06.2020 вих. № 10/3 та відгук про належне виконання аналогічного договору від 10.10.2019 № А-1037, виданий Національною академією внутрішніх справ від 11.12.2019 № 46/05/5822, які складені раніше, ніж оприлюднено оголошення про проведення процедури закупівлі - 23.06.2020. Південним офісом Держаудитспужби 06.10.2020 в електронній системі закупівель оприлюднено запит про надання пояснень. Замовником надано в електронній системі закупівель відповідь на запит від 07.10.2020, яка не спростовує наявність порушення у його діях щодо визначення переможця. Отже, Замовником на порушення пункту 1 частини 1 статті 31 Закону не відхилено тендерну пропозицію ТОВ "Дім взуття "Б. Ніколас" як таку, що не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства. Згідно Висновку UA- 2020-06-23-009229-а за результатом моніторингу встановлено порушення пункту 1 частини першої статті 31 Закону. 
За результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані (додатку), оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, своєчасності надання інформації та документів у випадках, визначених Законом - порушень не установлено".
Також, у висновку вказано зобов`язання щодо усунення порушень законодавства у сфері державних закупівель: "З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", Південний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення" (а.с.21).
На виконання вимог підпункту 3 пункту 5.3 частини 5 "Кваліфікаційні критерії до учасників та вимоги, установлені статтею 17 Закону" Розділу III. "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" тендерної документації на підтвердження кваліфікаційної вимоги "наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів)" замовником у тендерній документації встановлена вимога подати: "Сканований оригінал/копія виконаного аналогічного договору про постачання взуття різного, крім спортивного та захисного (1881) або туфлі хромові за 2018 рік або за 2019 рік, або за 2020 рік з усіма додатками, що є невід`ємною частиною договору (у разі наявності) та сканований оригінал/копія відгуку [відгук повинен бути виданий суб`єктом господарювання (з яким було укладено договір) із зазначенням дати і номеру договору (на який надано відгук) та інформацію про належне виконання договору, у тому числі стосовно якості та строків]" (зворотній бік а.с. 12).
Суд зазначає, що Південний офіс Держаудитслужби, як на підставу відхилення тендерної пропозиції посилається на не відповідність дати видачі відгуку про належне виконання аналогічного договору, виданого Інститутом спеціального зв`язку та захисту інформації Національного технічного університету України "Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського" від 04.06.2020 вих. № 10/3 та відгуку про належне виконання аналогічного договору, виданого Національною академією внутрішніх справ від 11.12.2019 № 46/05/5822, які складені раніше, ніж оприлюднено оголошення про проведення процедури закупівлі - 23.06.2020.
Відгук - це документ довільної форми, виданий суб`єктом господарювання (з яким було укладено аналогічний договір) із зазначенням дати і номеру договору (на який надано відгук), що повинен містити інформацію, яка підтверджує належне виконання учасником аналогічного договору, у тому числі стосовно якості і строків.
Отже, відгук - це документ, що підтверджує досвід постачальника та якість виконання попередніх договорів.
При цьому, у тендерній документації вказано, що усі довідки, крім витягу з реєстру платників ПДВ та витягу з реєстру платників єдиного податку, що видаються будь-якою установою, організацією, підприємством, повинні бути видані не раніше дати оприлюднення оголошення про проведення торгів або більш пізню дату.
В даному випадку учасником процедури закупівлі ТОВ "Дім взуття "Б. Ніколас" у складі тендерної пропозиції надано саме відгук про належне виконання аналогічного договору від 23.03.2020 № 10, виданий Інститутом спеціального зв`язку та захисту інформації Національного технічного університету України "Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського" від 04.06.2020 вих. № 10/3 та відгук про належне виконання аналогічного договору від 10.10.2019 № А-1037, виданий Національною академією внутрішніх справ від 11.12.2019 № 46/05/5822, які складені раніше, ніж оприлюднено оголошення про проведення процедури закупівлі - 23.06.2020.
Суд вказує, що відповідачем прирівняно відгук до довідки, що видаються будь-якою установою, організацією, підприємством.
Відтак, суд не може погодитися з вказаним висновком, оскільки у тендерній документації міститься визначення відгуку, який є документом довільної форми щодо виконання попередньо укладених учасниками договорів, і очевидно не є довідкою.
За таких обставин висновок відповідача про порушення пункту 1 частини 1 статті 31 Закону № 922-VIIІ позивачем як замовником процедури закупівлі не може бути визнаний обґрунтованим.
Відтак, у замовника не було підстав для відхилення пропозиції учасника торгів ТОВ "Дім взуття "Б. Ніколас".
Договір за результатами відкритих торгів було укладено між Міністерством оборони України та ТОВ "Дім взуття "Б. Ніколас" 31.07.2020, тобто до початку моніторингу та оприлюднення 01.10.2020 висновку відповідача.
Частиною 1 статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
При вирішенні даної адміністративної справи, суд враховує, що захід усунення виявлених порушень у вигляді зобов`язання розірвати укладений договір, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням.
Однак, зауваження відповідача зводяться до невідповідності пропозиції учасника вимогам тендерної документації, що носить суто формальний характер, так як не пов`язано із забезпеченням ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції.
При цьому, судом має враховуватися принцип співмірності наслідків такого заходу тим порушенням, які виявлені та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання і публічними інтересами.
Статтею 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" передбачено права органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.
Відповідно до статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.
Суд зазначає, що у висновку про результати моніторингу закупівлі взагалі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове тощо використання бюджетних коштів, що не узгоджується із вимогою відповідача про розірвання укладеного за результатами закупівель.
Конституційний Суд України у Рішенні від 25 січня 2012 року №3-рп/2012 (справа №1-11/2012) зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який серед іншого означає, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею. Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення (стаття 2 КАС України).
На думку суду, у даному випадку органом аудиту не аналізовано наслідків стверджуваних ним порушень в кореспонденції із результатами закупівлі.
За обставин, які склалися на момент вирішення спору, ступінь вини або недбалості з боку замовника чи учасника або, принаймні, відношення між поведінкою осіб та правопорушенням може бути враховано для того, щоб оцінити, чи було зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пропорційним.
В адміністративному судочинстві принцип верховенства права зобов`язує суд надавати законам та іншим нормативно-правовим актам тлумачення у спосіб, який забезпечує пріоритет прав людини при вирішенні справи. Тлумачення законів та нормативно-правових актів не може спричиняти несправедливих обмежень прав людини.
Предметом регулювання ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є втручання держави у право на мирне володіння майном. У практиці ЄСПЛ (серед багатьох інших, наприклад, рішення ЄСПЛ у справах "Спорронґ і Льоннрот проти Швеції" від 23 вересня 1982 року, "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства" від 21 лютого 1986 року, "Щокін проти України" від 14 жовтня 2010 року, "Сєрков проти України" від 07 липня 2011 року, "Колишній король Греції та інші проти Греції" від 23 листопада 2000 року, напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання у право особи на мирне володіння майном із гарантіями ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, а саме: чи є втручання законним; чи має воно на меті "суспільний", "публічний" інтерес; чи є такий захід (втручання у право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.
Втручання держави у право на мирне володіння майном є законним, якщо здійснюється на підставі закону нормативно-правового акта, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким і передбачуваним з питань застосування та наслідків дії його норм.
Втручання є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення "суспільного", "публічного" інтересу втручання держави у право на мирне володіння майном може бути виправдано за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності. Саме національні органи влади мають здійснювати первісну оцінку наявності проблеми, що становить суспільний інтерес, вирішення якої б вимагало таких заходів. Поняття "суспільний інтерес" має широке значення (рішення від 23 листопада 2000 року в справі "Колишній король Греції та інші проти Греції"). Крім того, ЄСПЛ також визнає, що й саме по собі правильне застосування законодавства, безперечно, становить "суспільний інтерес" (рішення ЄСПЛ від 02 листопада 2004 року у справі "Трегубенко проти України").
Критерій "пропорційності" передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. "Справедлива рівновага" передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе "індивідуальний і надмірний тягар". При цьому з питань оцінки "пропорційності" ЄСПЛ, як і з питань наявності "суспільного", "публічного" інтересу, визнає за державою досить широку "сферу розсуду", за винятком випадків, коли такий "розсуд" не ґрунтується на розумних підставах.
Отже, з огляду на практику ЄСПЛ оскаржуваний висновок не відповідає критерію "пропорційності", оскільки вимога розірвати договір, який сумлінно виконується сторонами, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору.
Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття, чого в цій справі відповідачем зроблено не було.
На підставі викладеного у сукупності суд приходить до висновку, що вимога відповідача про зобов`язання замовника вжити заходів щодо розірвання укладеного за результатами проведеного тендеру з суто формальних причин не спрямована на досягнення легітимної мети та не є співмірною з нею.
Суд зазначає, що спірний висновок про результати моніторингу закупівель не відповідає критеріям обґрунтованості та розсудливості, складений без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття такого рішення, та з порушенням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача, а також суспільних інтересів, і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.
За таких обставин, суд дійшов висновку, що позивач не мав правових підстав на відхилення конкурсної пропозиції ТОВ "Дім взуття "Б.Ніколас" з підстав наведених у висновку, а відтак твердження відповідача про порушення позивачем вимог пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" є необґрунтованим та безпідставним, а спірний висновок таким, що підлягає скасуванню.
Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Згідно з статтею 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає до задоволення.
Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Зважаючи на те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, слід стягнути з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2102,00 грн згідно із квитанцією про сплату судового збору від 30.10.2020 за №286/3/937 (а.с.34). 
Сторонами не подано до суду будь-яких доказів про понесення ними інших витрат, пов`язаних з розглядом справи, відтак у суду відсутні підстави для вирішення питання щодо їх розподілу.
На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд 

ВИРІШИВ:
позов Міністерства оборони України (код ЄДРПОУ - 00034022, пр-т Повітрофлотський, 6, м. Київ, 03168) до Державної аудиторської служби України (код ЄДРПОУ - 40165856, вул. Сагайдачного, 4, м. Київ, 04070), Південного офісу Держаудитслужби (код ЄДРПОУ - 40477150, вул. Канатна, 83, м. Одеса, 65012) про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі за № UA -2020-06-23-00929-а, - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати висновок Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі №UA -2020-06-23-00929-а.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Південного офісу Держаудитслужби (код ЄДРПОУ - 40477150, вул. Канатна, 83, м. Одеса, 65012) на користь Міністерства оборони України (код ЄДРПОУ - 00034022, пр-т Повітрофлотський, 6, м. Київ, 03168) сплачений судовий збір в розмірі 2102 (дві тисячі сто дві) гривні 00 копійок. 
Сторонам у справі рішення надіслати через підсистему "Електронний суд".
Перебіг процесуальних строків, початок яких пов`язується з моментом вручення процесуального документа учаснику судового процесу в електронній формі, починається з наступного дня після доставлення документів до Електронного кабінету в розділ "Мої справи".
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня складення повного судового рішення.
Апеляційна скарга подається до Шостого апеляційного адміністративного суду.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя  /підпис/  Микитюк Р.В.