Справа № 583/317/26
3/583/243/26 
ПОСТАНОВА
 
Іменем України
 
02 квітня 2026 року суддя Охтирського міськрайонного суду Сумської області Плотникова Н.Б., розглянувши матеріали, що надійшли від Охтирського районного відділу поліції ГУ НП в Сумській області про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий 19.02.2008 р. Охтирським МРВ ГУНП України в Сумській області, не працюючого, проживаючого за адресою АДРЕСА_1 
за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 25.01.2026 року о 15.30 год. в м. Охтирка по вул. Перемоги, 8 А біля магазину «Пивко» вчинив дрібне хуліганство, а саме висловлювався нецензурною лайкою та безпричинно чіплявся до гр.. ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян, чим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
ОСОБА_1 в судовому засіданні вину визнав та пояснив, що у магазині «Пивко» він зробив зауваження гр.. ОСОБА_2 за те, що він розмовляв російською мовою. Після цього біля магазину він висловлювався в бік гр.. ОСОБА_2 незензурною лайкою. 
Потерпілий ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Заслухавши прояснення ОСОБА_1 , суд дійшов наступного висновку. 
Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Згідно з вимогами ст. 245 КУпАП, завданням провадження у справі про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. 
Згідно з диспозицією статті 173 КУпАП об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.
При цьому норма статті 173 КУпАП не дає однозначного визначення, що саме підпадає під поняття «інших подібних дій», що порушують громадський порядок і спокій громадян, та в чому саме проявляється хуліганський мотив дій особи, а тому це потребує з`ясування і конкретизації у кожній справі, яка вирішується судом. Однак, для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю (свавілля).
Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.
Об`єктом захисту від неправомірних посягань в даному випадку є громадський порядок, тобто суспільні відносини, що сформовані внаслідок дії правових норм, а також моральних етичних засад, звичаїв, традицій та інших позаюридичних чинників і полягає в дотриманні усталених правил співжиття. Підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти.
Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою. 
Громадським місцем визначається вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.
Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме до цього. Зазначені дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку неповаги до суспільства. Домінування у свідомості особи саме такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання є головним критерієм відмежування дрібного хуліганства як адміністративного правопорушення проти громадського порядку та моральності від інших адміністративних правопорушень. Такий правовий висновок міститься в постанові Верховного Суду від 03.07.2019 у справі № 288/1158/16-к.
Для юридичної оцінки діяння за статтею 173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього правопорушення у виді порушення громадського порядку і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства.
Вина ОСОБА_1 у скоєнні правопорушення підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 777729 від 25.01.2026 року, який відповідає вимогам ст. 256 КУпАП щодо його змісту, оскільки в протоколі зазначено дату його складання, дані про службову особу, яка його склала, та особу правопорушника, місце, час вчинення та суть правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, протокол підписаний особою, яка його склала, та зазначено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, від надання пояснень та підпису протоколу відмовився.
Також вина ОСОБА_1 підтверджується рапортом від 25.01.2026 р. відповідно до якого 25.01.2026 р. о 15.15 надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 25.01.2026 р. о 15.14 год. за адресою м. Охтирка вул. Перемоги, магазин Пивко троє невідомих, які перебувають в стані алкогольного сп`яніння чіпляються до заявника. Заявник ОСОБА_2 .
Відеозаписом з бодікамери працівника поліції, з якого вбачається, що працівники поліції, які прибули за викликом, виявили біля магазину «Пивко» за адресою вул. Перемоги, 8 А м. Охтирка заявника – ОСОБА_2 , який вказав на чоловіків як на осіб, які висловлювалися в його бік нецензурною лайкою. Заявник пояснив, що вказані особи в мазанині ОСОБА_3 розпивали спиртні напої та висловлювалися нецензурною лайкою, він зробив їм зауваження, у відповідь вони почали ображати його нецензурною лайкою, тому він викликав працівників поліції. Один з чоловіків, як пізніше з`ясовано, ОСОБА_1 у присутності працівників поліції неодноразово висловлювався нецензурною лайкою на адресу потерпілого ОСОБА_2 . Після встановлення осіб правопорушників, їх було затримано та доставлено до Охтирського РВП ГУНП в Сумській області, де було складено відносно ОСОБА_1 протокол затримання та протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.
Зазначені докази, які були досліджені судом, є належними та допустимими, взаємоузгодженими між собою та відповідають дійсним фактичним обставинам справи, встановленим у судовому засіданні, та у своїй сукупності доводять наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.
Отже, судом встановлено, що правопорушення ОСОБА_1 вчинено в громадському місці - по вул. Перемоги, 8 А біля магазину «Пивко» в м. Охтирка. Дії, які вчинив ОСОБА_1 , а саме: нецензурна лайка та образливе чіпляння до потерпілого ОСОБА_2 , є такими, що порушують громадський порядок та спокій громадян. При цьому ОСОБА_1 усвідомлював, що своїми діями він порушує громадський порядок і прагнув саме до цього.
За викладених обставинах суд не вбачає розумних підстав для обґрунтованого сумніву щодо наявності складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, в діях ОСОБА_1 . 
Дії ОСОБА_1 суд кваліфікує за ст. 173 КУпАП, так як він вчинив дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
При накладенні стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, який є особою з інвалідністю 3 групи, звільнений з військової служби за станом здоров`я, враховує ступінь його вини та вважає за необхідне накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу.
Згідно ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.
На підставі викладеного, керуючись ст. 40-1, ст. 173, ст. 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -
ПОСТАНОВИВ:
ОСОБА_1  визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Накласти на  ОСОБА_1  адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 119 грн. (Отримувач: Охтирська міська отг 21081100, Код ЄДРПОУ: 37970404, Банк: Казначейство України (ЕАП), Номер рахунку: UA168999980313030106000018538, Назва податку: Адміністративні штрафи та інші санкції).
Стягнути з  ОСОБА_1  судовий збір в розмірі 665,60 грн. на користь держави (населений пункт: м. Київ, отримувач: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код отримувача: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), номер рахунку: UA908999980313111256000026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106, найменування податку: Судовий збір (стягувачем є Державна судова адміністрація України), обов`язково заповнити призначення платежу: судовий збір, пункт 5).
У відповідності із ст. 307 та ч. 2 ст. 308 КУпАП штраф має бути сплачений правопорушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня отримання копії постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати правопорушником штрафу у вказаний строк, постанова про накладення штрафу надсилається в порядку примусового виконання та з правопорушника підлягає стягненню подвійний розмір штрафу, зазначеного у постанові про стягнення штрафу. 
Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Охтирський міськрайонний суд Сумської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Охтирського
міськрайонного суду :       Н.Б. Плотникова