Справа № 138/2090/25
Провадження №:2/138/644/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01.04.2026 м. Могилів-Подільський
Могилів-Подільський міськрайонний суд Вінницької області, в складі:
головуючого судді Київської Т.Б.,
за участю: секретаря Бугери І.С.,
позивача ОСОБА_1 ,
представника відповідача ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,    
ВСТАНОВИВ:
Позивач звернувся до суду з вказаним вище позовом, який мотивовано тим, зокрема, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер рідний батько позивача ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після смерті батька відкрилась спадщина, до складу якої входить квартира АДРЕСА_1 . Окрім позивача, спадкоємцем першої черги є син батька від іншого шлюбу ОСОБА_3 , який спадщину прийняв. У липні 2025 року вона звернулась до приватного нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, однак їй було відмовлено по тій причині, що вона пропустила строк на подання заяви про прийняття спадщини. Причиною пропуску процесуального строку стало те, зокрема, що позивач постійно проживає у м.Харкові, яке внаслідок бойових дій та наближеності до рф перебуває під постійними ворожими обстрілами, а тому ні державні установи, ні приватні не працюють, перебуваючи в укритті. Крім того, чоловік позивача є важко хворим і потребує постійного стороннього догляду, який позивач постійно надає. Також, крім чоловіка вона доглядає і його батька, який теж є хворим. Вказані обставини стали причиною пропуску нею строку на звернення до нотаріуса.
Враховуючи викладене вище, позивач просить суд надати їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 06.08.2025 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.
Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 29.09.2025 відкрито загальне провадження у справі та розпочато підготовче провадження у справі.
Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 27.10.2025 витребувано у приватного нотаріуса докази.
Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 26.11.2025 продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів.
Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 24.12.2025 залишено без розгляду відзив на позов, закрито підготовче провадження у справі та призначено судове засідання.
Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав зазначених у позові.
Представник відповідача в судовому засіданні заперечувала проти позовних вимог, мотивуючи тим, зокрема, що позивачем жодних належних та допустимих доказів на підтвердження неможливості прийняти спадщину у встановлений законом строк, надано не було. Обставини про які зазначає позивача, не є поважними причинами пропуску строку.
Заслухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності суд встановив таке.
Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 народилась ОСОБА_3 , батьками якої є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 (а.с.8).
07.10.2011 ОСОБА_3 зареєструвала шлюб з ОСОБА_6 . Після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_7 ». Дана обставина підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 (а.с.9).
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 (а.с.7).
Відповідно до довідки №243 відділу «Центр надання адміністративних послуг» Могилів-Подільської міської ради від 30.06.2025 ОСОБА_4 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , до дня своєї смерті. Інформація щодо інших зареєстрованих осіб відсутня (а.с.6).
Як стверджує позивач, до складу спадкового майна входить квартира АДРЕСА_1 , на підтвердження чого надала до суду витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №433398642 від 30.06.2025 (а.с.10).
З листа приватного нотаріуса Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області №133/01-16 від 03.07.2025 слідує, що 03.07.2025 ОСОБА_1 звернулась із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину, однак нотаріусом було відмовлено у вчиненні зазначеної нотаріальної дії, оскільки позивач пропустила строк на подання заяви про прийняття спадщини та спадщину не прийняла (а.с.24).
Як на підставу поважності причин пропуску встановленого законом строку на прийняття спадщини позивач зазначає, зокрема, що вона здійснює постійний догляд за своїм хворим чоловіком та його батьком.
На підтвердження зазначеного надала до суду довідку КНП «Міська центральна лікарня» Харківської міської ради від 21.07.2025 в якій зазначено про те, що позивач 19.03.2025 та 31.03.2025 зверталась на прийом до лікаря разом з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , також перебувала на амбулаторному лікуванні у період з 07.04.2025 по 14.04.2025 (а.с.11).
Так, суд звертає увагу на те, що самий по собі лише супровід ОСОБА_8 при відвідуванні лікаря, не доводить ту обставину, що позивач здійснює постійний догляд за батьком чоловіка. Крім того, жодних доказів того, що ОСОБА_8 є батьком ОСОБА_6 суду надано не було.
Згідно виписки КНП «Міська клінічна багатопрофільна лікарня №25» Харківської міської ради з медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого №6525 ОСОБА_6 у період з 21.06.2024 по 01.07.2024 перебував на стаціонарному лікуванні, у зв`язку із хронічною хворобою (а.с.12-13).
Відповідно до виписки Навчально-наукового медичного центру «Університетська клініка» ХНМУ із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого №2832 ОСОБА_6 у період з 16.08.2024 по 26.08.2024 перебував на стаціонарному лікуванні, у зв`язку із хронічною хворобою (а.с.14-15).
Згідно епікризу із медичної картки стаціонарного хворого №ІХ-2412062241 ОСОБА_6 у період з 06.12.2024 по 16.12.2024 перебував на стаціонарному лікуванні, у зв`язку із хронічною хворобою (а.с.16-17).
Відповідно до виписки із медичної карти стаціонарного хворого №ІХ-2409121591 ОСОБА_6 у період з 12.09.2024 по 01.10.2024 перебував на стаціонарному лікуванні, у зв`язку з хронічною хворобою (а.с.18-19).
Згідно виписки із медичної карти стаціонарного хворого №ІХ-2505081223 ОСОБА_6 у період з 08.05.2025 по 17.05.2025 перебував на стаціонарному лікуванні, у зв`язку з хронічною хворобою (а.с.20-21).
Відповідно до консультативного висновку спеціаліста КНП «МСЛ» Харківської міської ради від 22.11.2024 ОСОБА_6 страждає на психіатричний розлад (а.с.22).
Згідно консультаційного висновку спеціаліста КНП «МСЛ» Харківської міської ради від 18.11.2024 ОСОБА_6 має захворювання серця (а.с.23).
Як стверджує позивач, внаслідок наявності у її чоловіка цілого ряду важких захворювань, вона постійно здійснює догляд за ним.
Крім того, позивачем надано до суду довідку КНМ «МСЛ» Харківської міської ради від 08.08.2025 зі змісту якої слідує, що ОСОБА_1 у період з 26.03.2025 по 31.03.2025 та з 07.04.2025 по 14.04.2025 хворіла (а.с.31).
Як слідує з матеріалів спадкової справи заведеної до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 із заявою про прийняття спадщини, у строк 6-ти місячний строк, звернувся лише ОСОБА_3 . Також, в матеріалах спадкової справи наявна заява дружини померлого ОСОБА_9 в якій зазначено, що вона відмовляється від прийняття спадщини на користь сина померлого ОСОБА_3 . 
Крім того, 25.06.2025 ОСОБА_3 було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1 . 
Разом з тим, в матеріалах спадкової справи відсутні відомості про те, що ОСОБА_9 або ОСОБА_3 повідомляв нотаріуса про наявність ще одного спадкоємця першої черги, доньки померлого ОСОБА_1 .
Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях; 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Згідно частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
При вирішенні справи суд зважає на те, що згідно вимог ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість.
Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
До вказаних вище висновків дійшов Верховний Суд у своїй постанові від 31.07.2024 у справі № 706/275/22 провадження № 61-12010св23.
Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи (постанова ВС від 03.04.2024 справа № 639/8197/21, провадження № 61-14773св23).
У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними».
Під час розгляду даної цивільної справи судом було встановлено, що позивач починаючи з 2014 року здійснює постійний догляд за недієздатною особою, опікуном якої вона є згідно рішення суду. При цьому, опіка вимагає постійного догляду в повсякденному житті над особою, що її потребує, оскільки остання не може дбати про себе. Крім того, у період з 15.05.2025 по 26.05.2025, тобто у період закінчення строку для прийняття спадщини, позивач перебувала на лікуванні. Також, після закінчення строку для прийняття спадщини позивач звернулась до суду по закінченню 60 днів, що на думку суду, є незначним проміжком часу.
Враховуючи вказані вище обставини справи, оцінивши докази у їх сукупності, та те, що доводи позивача знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду справи, зважаючи на не довготривалий термін пропуску строку для прийняття спадщини та звернення до суду за захистом своїх прав позивачем, суд вважає, що позивач, як спадкоємець за законом першої черги має право на визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 .
Доводи сторони відповідача, не є достатнім підставами для відмови у задоволенні позовних вимог, оскільки не підтверджені матеріалами справи. При цьому, відповідач жодного доказу на підтвердження своїх заперечень до суду не надав.
Враховуючи вимоги ч.3 ст.1272 ЦК України достатнім строком суд вважає один місяць, з дня набрання рішенням законної сили, як про це просила сама позивач.
Керуючись ст.1216-1217, 1268-1270, 1272 ЦК України, ст.12,13,81, 89, 200, 259, 263-268, 279-282 ЦПК України, суд
ВИРІШИВ:
Позов задовольнити.
Визначити  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для прийняття спадщини за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 терміном один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення. Учасник справи якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Позивач:  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса проживання: АДРЕСА_3 .
Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , паспорт № НОМЕР_5 , адреса реєстрації: АДРЕСА_4 .
Повний текст рішення суду складено 10.04.2026.
Суддя:               Т.Б.Київська