Справа № 350/105/26
Номер провадження 2/350/328/2026

Р І Ш Е Н Н Я 
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

27 лютого 2026 року    селище Рожнятів

Рожнятівський районний суд   Івано-Франківської області
в складі :
головуючого судді      Бейка А.М.,
секретаря судового засідання    Маєвської С.П.,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження в залі суду селища Рожнятів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Спаської сільської ради Калуського району Івано-Франківської області про визнання права власності, суд -
в с т а н о в и в :
І. Стислий виклад позицій сторін:
Позивач звернувся до Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області із позовною заявою до відповідача, у якій просить суд визнати за ним право власності на спадкове майно, а саме будинковолодіння, яке знаходиться у АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В основу своїх позовних вимог позивача зіслався на те, що в АДРЕСА_1 проживала його тітка ОСОБА_2 . За свого життя остання 23.10.2013 року склала на його користь заповіт та зробила розпорядження на випадок своєї смерті, яким заповіла все належне йому на день смерті майно. 
ІНФОРМАЦІЯ_1 його тітка ОСОБА_2 померла. Після смерті останньої відкрилася спадщина, до складу якої входить будинковолодіння по АДРЕСА_1 . Він являється єдиним спадкоємцем за заповітом вказаного спадкового майна. 
Бажаючи оформити прийняття спадщини юридично та отримати свідоцтво про право на спадщину, позивач звернувся з заявою до нотаріальної контори, проте листом нотаріуса Першої Рожнятівської державної нотаріальної контори №719/01-16 від 17.12.2024 року йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті тітки ОСОБА_2 через пропуск строку прийняття спадщини та відсутність документа власності на спадкове домоволодіння.
За таких обставин позивач не може в повній мірі оформити спадкові права та в подальшому володіти, користуватися та розпоряджатися спадковим майном, а тому змушений звернутися до суду. 
Позивач ОСОБА_1 у підготовче судове засідання не прибув, направив суду заяву в якій просить розгляд справи проводити без його участі, крім цього вказав, що позовні вимоги підтримує повністю, просить позов задоволити. 
Представник відповідача Спаської сільської ради Калуського району Івано-Франківської області у підготовче судове засідання не прибув, направив до суду заяву в якій просить розгляд даної справи провести без його участі, щодо задоволення позовних вимог не заперечує. 
ІІ. Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії у справі:
Ухвалою Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області від 02.02.2026 суд прийняв позовну заяву до розгляду в порядку загального позовного провадження, відкрив провадження у справі та призначив відкрите підготовче судове засідання з повідомленням учасників справи.
26.02.2026 до Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області від позивача ОСОБА_1 поступила заява про розгляд справи у його відсутності, у якій він також зазначив, що позовні вимоги підтримує та просить про задоволення позову. 
27.02.2026 до Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області від представника відповідача Спаської сільської ради Медведя М. поступила заява про розгляд справи у його відсутності, в якій він також зазначив, що заперечень проти задоволення позову немає. 
Частиною 1 статті 206 ЦПК України встановлено, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.
Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.
Згідно з ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу (ч. 4 ст. 200 ЦПК України).
Враховуючи, що представник відповідача позов визнав, визнання ним позову не суперечить інтересам сторін, тому суд приймає визнання позову представника відповідача та приходить до висновку про можливість ухвалення рішення про задоволення позову.
Крім цього, відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Відповідно до частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі, якщо, відповідно до положень цього Кодексу, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. 
Дотримуючись вимог вищезазначених норм процесуального закону, розгляд справи проводиться у відсутності сторін без фіксування звукозаписувальним технічним засобом на підставі письмових доказів, наявних в матеріалах справи.
ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин:
ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Липовиця Рожнятівського району Івано-Франківської області померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 18.03.2016 року (а.с.11).
ОСОБА_2 все належне їй на день смерті майно заповіла позивачу ОСОБА_1 , що підтверджується копією заповіту, складеного спадкодавцем 23.10.2013 року (а.с.12).
Відповідно до довідок №2 та №3 виданих Спаською сільською радою Калуського району Івано-Франківської області 09.01.2026 (а.с. 8-9), згідно з записом в погосподарській книзі №5 (2016-2023 роки) виконавчого комітету Спаської сільської ради Липовицького старостинського округу за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та яка постійно проживала і була зареєстрована в с. Липовиця Калуського (Рожнятівського) району Івано-Франківської області значиться домоволодіння, яке знаходиться по АДРЕСА_1 . До дня смерті в спадковому будинку ОСОБА_2 проживала одна. 23.10.2013 ОСОБА_2 посвідчила у Липовицькій сільській раді заповіт, зареєстрований в реєстрі №135. 
В матеріалах справи наявний технічний паспорт на житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 виготовлений 11.10.2025 року ФОП ОСОБА_3 на замовлення ОСОБА_1 , згідно якого будинковолодіння, яке розташоване по вищевказаній адресі складається з житлового будинку літ. "А", сараю літ. "Б", погреба літ "В" (а.с.5-7). 
Інвентаризаційна вартість будинковолодіння по АДРЕСА_1 становить 55828 грн., що підтверджується довідкою № 1 виданої ФОП « ОСОБА_4 » 08.01.2026 (а.с.13). 
З відповіді державного нотаріуса Першої Рожнятівської державної нотаріальної контори Ничипорчук І.Б. за №719/01-16 від 17.12.2024 року вбачається, що позивачу ОСОБА_1 було повідомлено, що видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на будинковолодіння, яке знаходиться в АДРЕСА_1 не можна, тому що пропущено шестимісячний строк прийняття спадщини; відсутній документ власності на спадкове майно (а.с.10). 
ІV.Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування:
Проаналізувавши матеріали цивільної справи, дослідивши та оцінивши в судовому засіданні письмові докази в їх сукупності, встановивши таким чином фактичні обставини справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги слід задоволити з таких підстав.
Частинами 1, 3 ст.12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом, а відповідно до ст. 1223 ЦК України, право на спадкування за заповітом мають особи, визначені у заповіті.
Відповідно до статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який обчислюється з часу відкриття спадщини.
За змістом ч.3 ст.1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину.
Відповідно до ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
За змістом ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Такий позов підлягає задоволенню, якщо позивач надасть докази наявності поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини.
Поважними при цьому слід визнавати такі причини, які з огляду на моральні норми суспільства виправдовують поведінку спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини.
Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови "Про судову практику у справах про спадкування" №7 від 30 травня 2008 року роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на чинення цих дій.
Поважними є такі причини пропуску строку: тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України, тощо.
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч.1 та ч.5 ст.81 ЦПК України).
При зверненні позивача до державного нотаріуса йому було повідомлено, що видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на будинковолодіння, яке знаходиться в АДРЕСА_1 не можна, тому що пропущено шестимісячний строк прийняття спадщини; відсутній документ власності на спадкове майно, що підтверджується письмовою відповіддю державного нотаріуса.
Строк подачі заяви про прийняття спадщини позивачем було пропущено з поважних причин, а саме: вважав, що володіючи заповітом та вступивши у фактичне володіння спадковим майном, він таким чином прийняв спадщину. 
Відповідно до п.4.18 Глави 10 Розділу ІІ "Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України" від 22.02.2012 № 296/5, затвердженого наказом Міністерства юстиції України, якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, нотаріус отримує інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно шляхом безпосереднього доступу до нього. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.
Відповідно до ст.392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Статтею 328 ЦК України визначено, що право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Згідно з ч.3 ст.1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
За таких обставин, суд, враховуючи відсутність заперечень щодо задоволення позову зі сторони відповідача, визнає поважними причини пропуску строку прийняття спадщини, оскільки зазначені обставини ніким не спростовані, і надає додатковий строк для подання заяви нотаріусу, також визнає за ОСОБА_1 право власності на спадкове будинковолодіння після смерті тітки ОСОБА_2 . 
Керуючись ст.ст.12, 13, 18, 81, 200, 247, 263-265 ЦПК України, суд -
у х в а л и в:
Позов ОСОБА_1 до Спаської сільської ради Калуського району Івано-Франківської області про визнання права власності - задоволити.
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , право власності на будинковолодіння, яке знаходиться по АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті його тітки ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Івано-Франківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення його повного тексту.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя           А.М.Бейко