номер провадження справи 27/161/25 

ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.02.2026 Справа № 908/2926/25

м. Запоріжжя Запорізької області 

Господарський суд Запорізької області у складі судді Дроздової Світлани Сергіївни, при секретарі судового засідання Вака В.С., розглянувши матеріали справи
за позовом: Степненської сільської ради Запорізького району Запорізької області (вул. Травнева, 50, с. Степне, Запорізький район, Запорізька область, ідентифікаційний номер юридичної особи 05383342)
до відповідача: Селянського (фермерського) господарства “Агро Трейд” (вул. Автозаводська, буд. 60, кв. 144, м. Запоріжжя, 69015, ідентифікаційний номер юридичної особи 31525878)
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю “Інтер” (вул. Садова, 11, с. Лежине, Запорізький район, Запорізька область, 70431, ідентифікаційний номер юридичної особи 00849043)
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Запорізька районна державна адміністрація Запорізької області (вул. Центральна, 192, с. Кушугум, Запорізький район, Запорізька область, 70450, ідентифікаційний код юридичної особи 20488417)
про стягнення несплаченої орендної плати, розірвання договору оренди земельної ділянки та зобов`язання вичинити дії

за участю представників
від позивача: Гайдук С.П., адвокат, ордер серія СЕ № 1129664 від 07.01.2026
від відповідача: Корсік Я.І., адвокат, ордер серія АР № 1270500 від 03.11.2025
від третіх осіб-1, 2: не з`явились

Суть спору:

Степненська сільська рада Запорізького району Запорізької області звернулася до суду з позовом до Селянського (фермерського) господарства “Агро Трейд” про:
- стягнення з Селянського (фермерського) господарства “Агро Трейд” 12 818 грн 81 коп. несплаченої орендної плати за договором оренди земельної ділянки, к.н. 2322186800:01:003:1791, площею 13 га;
- розірвання договору оренди земельної ділянки, к.н. 2322186800:01:003:1791, площею 13 га, (невитребувані (нерозподілені) земельні частки (паї) - сіножаті), від 23.11.2018, укладений між Запорізькою районною державною адміністрацією Запорізької області та Селянським (фермерським) господарством “Агро Трейд” (зі змінами, внесеними Додатковою угодою від 14.12.2018);
- зобов`язання Селянське (фермерське) господарство “Агро Трейд” (ЄДРПОУ 31525878, 69015, м. Запоріжжя, вул. Автозаводська, буд. 60, кв. 144) повернути земельну ділянку, к.н. 2322186800:01:003:1791, площею 13 га, Степненській сільській раді Запорізького району Запорізької області (ЄДРПОУ 05383342, 70432, Запорізька область, Запорізький район, с. Степне, вул. Травнева, 50).
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.09.2025 здійснено автоматизований розподіл позовної заяви між суддями, присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 908/2926/25 та визначено до розгляду судді Дроздовій С.С.
Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 21.09.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 908/2926/25, присвоєно справі номер провадження 27/161/25. Справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначено на 28.10.2025.
27.10.2025 Степненською сільською радою Запорізького району Запорізької області подані до суду письмові пояснення (додаткові та клопотання про залучення доказів.
Ухвалою суду від 28.10.2025 задоволено клопотання Степненської сільської ради Запорізького району Запорізької області про поновлення строку на подання доказів та залучення доказів, відкладено підготовче провадження, засідання суду призначено на 18.11.2025.
Ухвалою суду від 18.11.2025 продовжено строк підготовчого провадження, відкладено підготовче засідання на 08.12.2025.
07.12.2025 за допомогою підсистеми “Електронний суд” представником Селянського (фермерського) господарства “Агро Трейд” адвокатом Корсік Я.І. (зареєстрована 08.12.2025 за № 24626/08-08/25) подана заява про закриття провадження у справі в частині стягнення несплаченої орендної плати у розмірі 12818,81 грн на підставі п. 2 ч. 1 ст. 231 ГПК України – у зв`язку із відсутністю предмету спору.
08.12.2025 Степненською сільською радою Запорізького району Запорізької області в підсистемі “Електронний суд” сформована заява щодо повернення без розгляду поданої представником відповідача заяви про закриття провадження в частині позовних вимог.
Ухвалою суду від 08.12.2025 відкладено підготовче провадження, засідання суду призначено на 22.12.2025.
15.12.2025 Степненською сільською радою Запорізького району Запорізької області в підсистемі “Електронний суд” сформована заява, у якій остання підтверджує надходження коштів сплачених відповідачем 07.12.2025, на бюджетний рахунок Степненської сільської ради. Просить суд у випадку задоволення судом заяви представника СФГ “Агро Трейд” про закриття провадження в частині позовних вимог – стягнення несплаченої суми орендної плати, повернути судовий збір з бюджету, сплачений Степненською сільською радою Запорізького району Запорізької області за майновою позовною вимогою у розмірі 3 028,00 грн. при зверненні з позовом до суду, у іншій частині провадження у справі продовжити, призначити справу до розгляду.
22.12.2025 Степненською сільською радою Запорізького району Запорізької області в підсистемі “Електронний суд” сформована заява, у якій остання просить суд:
- залучити до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача – Запорізьку районну державну адміністрацію Запорізької області;
- провадження у справі в частині стягнення несплаченої суми орендної плати (перша позовна вимога) закрити за відсутністю предмету спору;
- повернути Степненській сільській раді Запорізького району Запорізької області з державного бюджету сплачений за майновою позовною вимогою судовий збір у розмірі 3 028,00 грн. згідно платіжної інструкції № 213 від 09.09.2025;
- у іншій частині позовних вимог розгляд справи продовжити.
- закрити підготовче провадження та призначити справу до розгляду по суті в судовому засіданні з викликом сторін.
Ухвалою суду від 22.12.2025:
- залучено Запорізьку районну державну адміністрацію Запорізької області (вул. Центральна, 192, с. Кушугум, Запорізький район, Запорізька область, 70450, ідентифікаційний код юридичної особи 20488417) у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача;
- задоволено заяву Степненської сільської ради Запорізького району Запорізької області та Селянського (фермерського) господарства “Агро Трейд” про закриття провадження у справи в частині позовних вимог;
- закрито провадження у справі № 908/2926/25 в частині позовних вимог стягнення з Селянського (фермерського) господарства “Агро Трейд” 12 818 грн 81 коп. несплаченої орендної плати за договором оренди земельної ділянки, к.н. 2322186800:01:003:1791, площею 13 га, у зв`язку із відсутністю предмету спору;
- підготовче провадження закрито, призначено справу до розгляду по суті 19.01.2026.
Степненською сільською радою Запорізького району Запорізької області в підсистемі “Електронний суд” сформована заява, у якій остання надає докази надсилання Запорізькій районній державній адміністрації Запорізької області позовної заяви та інших письмових заяв у справі № 908/2926/25.
19.01.2026 суд розпочав розгляд справи по суті.
Ухвалою суду від 19.01.2026 відкладено розгляд справи по суті, у зв`язку з неявкою 3- осіб, засідання суду призначено на 17.02.2026.
Судове засідання 17.02.2026 проводилось за допомогою підсистеми “Електронний суд” та фіксацією судового засідання vkz.court.gov.ua.
Відповідно до ст. 222 Господарського процесуального кодексу України, далі ГПК України, суд під час судового розгляду справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу в порядку, передбаченому Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). За заявою будь-кого з учасників справи або за ініціативою суду повне фіксування судового засідання здійснюється за допомогою відеозаписувального технічного засобу (за наявності в суді технічної можливості та за відсутності заперечень з боку будь-кого з учасників судового процесу).
Головуючим суддею оголошено яка справа розглядається, склад суду, та роз`яснено права, у тому числі право заявляти відводи. 
Відводів складу суду не заявлено.
17.02.2026 представник позивача в судовому засіданні підтримав заявлені вимоги на підставах викладених у позовній заяві. Просив суд розірвати договір оренди земельної ділянки, к.н. 2322186800:01:003:1791, площею 13 га, (невитребувані (нерозподілені) земельні частки (паї) - сіножаті), від 23.11.2018, укладений між Запорізькою районною державною адміністрацією Запорізької області та Селянським (фермерським) господарством “Агро Трейд” (зі змінами, внесеними Додатковою угодою від 14.12.2018); зобов`язати Селянське (фермерське) господарство “Агро Трейд” (ЄДРПОУ 31525878, 69015, м. Запоріжжя, вул. Автозаводська, буд. 60, кв. 144) повернути земельну ділянку, к.н. 2322186800:01:003:1791, площею 13 га, Степненській сільській раді Запорізького району Запорізької області (ЄДРПОУ 05383342, 70432, Запорізька область, Запорізький район, с. Степне, вул. Травнева, 50). Позовні вимоги мотивовані тим, що 23.11.2018 між Запорізькою районною державною адміністрацією Запорізької області (далі – Запорізька РДА) та Селянським (фермерським) господарством “Агро Трейд” (далі – СФГ “Агро Трейд”) був укладений договір оренди земельної ділянки, к.н. 2322186800:01:003:1791, площею 13 га, із земель колишнього КСП “Колос” (невитребувані (нерозподілені) земельні частки (паї) – сіножаті) розташованої на території Наталівської сільської ради Запорізького району Запорізької області за межами населеного пункту, строком на 28 років. З 11.11.2020 Степненська сільська рада є правонаступником Наталівської сільської ради. Земельна ділянка, к. н. 2322186800:01:003:1791, площею 13 га, невитребувані (нерозподілені) земельні частки (паї) — сіножаті, розташована на території Степненської територіальної громади (UA23060270000087706). До 01.01.2019 орендодавцями нерозподілених (невитребуваних) земельних ділянок виступали сільські, селищні, міські ради та районні державні адміністрації — Наталівська сільська рада та Запорізька РДА для земельної ділянки, к. н. 2322186800:01:003:1791. Після 01.01.2019 орендодавцями нерозподілених (невитребуваних) земельних ділянок є виключно сільські, селищні, міські ради. Після 01.01.2019 всі оригінали укладених договорів оренди землі нерозподілених (невитребуваних) земельних ділянок передані районними державними адміністраціями до відповідних сільських, селищних, міських рад. 06.11.2018 розпорядженням голови Запорізької РДА № 672 було затверджено проєкт землеустрою та погоджено умови договору оренди земельної ділянки, к. н. 2322186800:01:003:1791, із СФГ «Агро Трейд». 23.11.2018 між Запорізькою РДА та СФГ «Агро Трейд» був укладений договір оренди земельної ділянки, к. н. 2322186800:01:003:1791, строком на 28 років. 23.11.2018 між Запорізькою РДА та СФГ «Агро Трейд» був підписаний акт приймання-передачі об`єкта (земельної ділянки), к. н. 2322186800:01:003:1791. 14.12.2018 розпорядженням голови Запорізької РДА № 775 було погоджено внесення змін до договору оренди земельної ділянки, к. н. 2322186800:01:003:1791. 14.12.2018 між Запорізькою РДА та СФГ «Агро Трейд» була укладена додаткова угода до Договору оренди від 23.11.2018, якою строк договору оренди земельної ділянки, к. н. 2322186800:01:003:1791, збільшено до 49 років. СФГ “Агро Трейд” протягом 2019-2025 років систематично не сплачувало орендну плату за землю у повному обсязі у строки, визначені договором оренди землі. Оскільки, СФГ «Агро Трейд» протягом 2019-2025 років не сплачувало у повному обсязі орендну плату за землю, та таке порушення умов договору оренди землі є істотним, позивач вважає наявними підстави, передбачені частиною другою статті 651 ЦК України для розірвання Договору від 23.11.2018 зі змінами, внесеними Додатковою угодою від 14.12.2018 та зобов`язання відповідача повернути земельну ділянку Степненській сільській раді.
17.02.2026 представник Відповідача проти позову заперечив, письмового відзиву не надав.
Представники третіх осіб у судове засідання не з`явилися, пояснень не надали, про час та місце розгляду справи були попереджені належним чином.
Заслухавши представників позивача та відповідача, суд оголосив вступну та резолютивну частини рішення, повідомив строк виготовлення повного тексту рішення та роз`яснив порядок і строк його оскарження.
Розглянувши матеріали справи та оцінивши надані докази, вислухавши представників позивача та відповідача, суд 

УСТАНОВИВ:

Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, способами захисту цивільних прав та інтересів може бути – визнання права.
06.11.2018 розпорядженням голови Запорізької РДА № 672 було затверджено проєкт землеустрою та погоджено умови договору оренди земельної ділянки, к. н. 2322186800:01:003:1791, із СФГ «Агро Трейд».
23.11.2018 між Запорізькою районною державною адміністрацією Запорізької області (далі – Запорізька РДА) та Селянським (фермерським) господарством “Агро Трейд” (далі – СФГ “Агро Трейд”) був укладений договір оренди земельної ділянки, к.н. 2322186800:01:003:1791, площею 13 га, із земель колишнього КСП “Колос” (невитребувані (нерозподілені) земельні частки (паї) – сіножаті) розташованої на території Наталівської сільської ради Запорізького району Запорізької області за межами населеного пункту, строком на 28 років (далі – Договір від 23.11.2018).
Право оренди зареєстровано за СФГ “Агро Трейд” в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (номер запису про інше речове право: 29196652), що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна (номер інформаційної довідки: 443397404 від 12.09.2025).
23.11.2018 між Запорізькою РДА та СФГ “Агро Трейд” був підписаний акт прийому-передачі об`єкту (земельної ділянки), к.н. 2322186800:01:003:1791.
Відповідно до ч. 1 ст. 30 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», право оренди на нерозподілені (невитребувані) земельні ділянки, земельні ділянки колективної власності, надані в оренду органами державної влади, органами місцевого самоврядування в порядку, визначеному статтями 13, 14-1 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)», здійснюється без державної реєстрації права власності на такі земельні ділянки в Державному реєстрі прав.
14.12.2018 розпорядженням голови Запорізької РДА № 775 було погоджено внесення змін до договору оренди земельної ділянки, к. н. 2322186800:01:003:1791.
14.12.2018 між Запорізькою РДА та СФГ “Агро Трейд” була укладена додаткова угода до Договору від 23.11.2018, якою строк дії договору було збільшено до 49 років (далі – Додаткова угода від 14.12.2018).
Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 12.06.2020 № 713-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Запорізької області» сформовано територію Степненської сільської ради Запорізького району Запорізької області (далі — Степненська сільська рада, сформована громада, КОАТУУ 2322188600), до складу якої включено територію Наталівської сільської ради Запорізького району Запорізької області (далі — Наталівська сільська рада, розформована громада, КОАТУУ 2322186800).
Згідно з підпунктом 4 пункту 6-1 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сформована територіальна громада є правонаступником усього майна, прав та обов`язків розформованої територіальної громади.
Відповідно до підпункту 10 пункту 6-1 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» юридична особа — сільська, селищна, міська рада, розміщена в адміністративному центрі сформованої територіальної громади, є правонаступником прав та обов`язків усіх юридичних осіб — сільських, селищних, міських рад, обраних розформованими територіальними громадами, з дня набуття повноважень новообраною радою.
25.10.2020 за наслідками чергових місцевих виборів обрано Степненську сільську раду, повноваження якої розпочалися 11.11.2020 (https://stepnerada.gov.ua/). 
Степненська сільська рада є правонаступником Наталівської сільської ради з 11.11.2020 в силу приписів закону.
Земельна ділянка, к.н. 2322186800:01:003:1791, площею 13 га, невитребувана (не розподілена) земельні частки (паї) – сіножаті, розташована на території Степненської територіальної громади (UA23060270000087706).
Відповідно до частин першої — третьої статті 13 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)» (у редакції до 01.01.2019, станом на час укладання Договору від 23.11.2018 та Додаткової угоди від 14.12.2018) нерозподіленою земельною ділянкою є земельна ділянка, яка відповідно до проєкту землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв) увійшла до площі земель, що підлягають розподілу, але відповідно до протоколу про розподіл земельних ділянок не була виділена власнику земельної частки (паю). Невитребуваною є земельна частка (пай), на яку не отримано документа, що посвідчує право на неї, або земельна частка (пай), право на яку посвідчено відповідно до законодавства, але яка не була виділена в натурі (на місцевості). Нерозподілені (невитребувані) земельні ділянки за рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради чи районної державної адміністрації можуть передаватися в оренду для використання за цільовим призначенням на строк до моменту отримання їх власниками державних актів на право власності на земельну ділянку, про що зазначається у договорі оренди земельної ділянки, а власники земельних часток (паїв) чи їх спадкоємці, які не взяли участь у розподілі земельних ділянок, повідомляються про результати проведеного розподілу земельних ділянок у письмовій формі, у разі якщо відоме їх місцезнаходження.
До 01.01.2019 орендодавцями нерозподілених (невитребуваних) земельних ділянок виступали сільські, селищні, міські ради та районні державні адміністрації – Наталівська сільська рада та Запорізька РДА для земельної ділянки, к.н. 2322186800:01:003:1791.
Відповідно до ч. 3 ст. 13 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)» (у редакції станом на 01.01.2019 та на теперішній час) нерозподілені земельні ділянки, невитребувані частки (паї) після формування їх у земельні ділянки за рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради можуть передаватися в оренду для використання за цільовим призначенням на строк до дня державної реєстрації права власності на таку земельну ділянку.
Отже, після 01.01.2019 орендодавцями нерозподілених (невитребуваних) земельних ділянок є виключно сільські, селищні, міські ради.
З 11.11.2020 Степненська сільська рада є правонаступником Наталівської сільської ради та орендодавцем земельної ділянки з к.н. 2322186800:01:003:1791.
Відповідно до пункту 1.1 Договору від 23.11.2018 Орендодавець надає, а Орендар приймає у строкове платне користування земельну ділянку площею 13,0000 га (кадастровий номер 2322186800:01:003:1791) із земель колишнього КСП «Колос» (не витребувані (нерозподілені) земельні частки (паї) – сіножаті), що розташована на території Наталівської сільської ради Запорізького району Запорізької області за межами населеного пункту, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.
Згідно пунктів 4.1 – 4.4. Договору від 23.11.2018:
« 4.1. За користування земельною ділянкою Орендар сплачує Орендодавцю орендну плату у грошовій безготівковій формі. 
4.2. Річний розмір орендної плати становить 10% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки площею 13 га за кадастровим номером 2322186800:01:003:1791 та складає 5 941,77 грн (п`ять тисяч дев`ятсот сорок одна гривня 77 копійок). 
4.3. Обчислення розміру орендної плати за земельну ділянку здійснюється з урахуванням її цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством. 
4.4. Виплата орендної плати проводиться за перший рік у п`ятиденний строк після підписання договору оренди, його державної реєстрації та подання до податкового органу; починаючи з наступного року відповідно до Податкового кодексу України — на рахунок Наталівської сільської ради Запорізького району Запорізької області щомісячно не пізніше 30 числа наступного місяця в рівних частинах від загальної суми на рахунок: 33213812008135, одержувач: УК у Запоріз. р-ні/Наталівська/18010600, банк Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, ЄДРПОУ 38025393, код платежу 18010600».
Таким чином, розмір орендної плати за Договором оренди землі від 23.11.2018 земельної ділянки, к. н. 2322186800:01:003:1791, дорівнює 10% (десяти відсоткам) від нормативної грошової оцінки землі.
Відповідно до Витягу № НВ-9977854242025 з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 12.09.2025 НГО земельної ділянки, к.н. 2322186800:01:003:1791, складає 95 489,46 грн.
Згідно Витягу № НВ-9941852672024 від 19.06.2024 нормативна грошова оцінка земельної ділянки, к.н. 2322186800:01:003:1791, у 2024 році становить: 85267,14 грн.
Відповідно до листа ГУ ДПС у Запорізькій області від 06.08.2025 № 7509/5/08-01-04-07-07 у спірному періоді відповідач нараховував в податкових деклараціях та сплачував орендну плату за земельну ділянку з кадастровим номером 2322186800:01:003:1791 в наступних розмірах:
У 2025 році – 6994,17 грн; у 2024 році – 6244,80 грн; у 2023 році – 5941,77 грн; у 2022 році – 990,299 грн; у 2021 році – 5941,77 грн; у 2020 році – 5941,77 грн; у 2019 році – 5941,77 грн.
Як вбачається з розділу II. Розрахунок суми орендної плати Податкової декларації з плати за землю СФГ «Агро Трейд» за 2025 рік, НГО на одиницю площі земельної ділянки, к.н. 2322186800:01:003:1791 (рядок 2), зазначено 5 380,13 грн./га (стовпчик 15), а річна сума орендної плати зазначено 6 994,17 грн. (стовпчик 18).
Як вбачається з розділу II. Розрахунок суми орендної плати Податкової декларації з плати за землю СФГ «Агро Трейд» за 2024 рік, НГО на одиницю площі земельної ділянки, к.н. 2322186800:01:003:1791 (рядок 2), зазначено 4 803,69 грн./га (стовпчик 15), а річна сума орендної плати зазначено 6 244,80 грн. (стовпчик 18).
Як вбачається з розділу II. Розрахунок суми орендної плати Податкової декларації з плати за землю СФГ «Агро Трейд» за 2023 рік, НГО на одиницю площі земельної ділянки, к.н. 2322186800:01:003:1791 (рядок 2), зазначено 4 570,59 грн./га (стовпчик 15), а річна сума орендної плати зазначено 5 941,77 грн. (стовпчик 18).
Як вбачається з розділу II. Розрахунок суми орендної плати Податкової декларації з плати за землю СФГ «Агро Трейд» за 2022 рік, НГО на одиницю площі земельної ділянки, к.н. 2322186800:01:003:1791 (рядок 2), зазначено 4 570,59 грн./га (стовпчик 15), а річна сума орендної плати зазначено 990,29 грн. (стовпчик 18).
Згідно статті 69.14 ПК України за період з 1 січня 2022 року до 31 грудня 2022 року не нараховується та не сплачується плата за землю (земельний податок та орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності) за земельні ділянки (земельні частки (паї), що розташовані на територіях активних бойових дій або на тимчасово окупованих Російською Федерацією територіях України, та перебувають у власності або користуванні, у тому числі на умовах оренди, фізичних осіб, та за період з 1 березня 2022 року до 31 грудня 2022 року - в частині земельних ділянок, що перебувають у власності або користуванні, у тому числі на умовах оренди, юридичних осіб та фізичних осіб -підприємців.
Відповідно до Наказу Міністерства розвитку громад та територій від 28.02.2025 № 376 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією» з 12.03.2022 по 31.12.2022 територія Степненської сільської територіальної громади (ІТА23060270000087706) відносилась до території активних бойових дій.
Тому орендна плата в 2022 році нараховувалась та сплачувалась платниками податків лише за два перші місяці року.
Як вбачається з розділу II. Розрахунок суми орендної плати Податкової декларації з плати за землю СФГ «Агро Трейд» за 2021 рік, НГО на одиницю площі земельної ділянки, к.н. 2322186800:01:003:1791 (рядок 2), зазначено 4 570,59 грн./га (стовпчик 10), а річна сума орендної плати зазначено 5 941,77 грн. (стовпчик 12).
Як вбачається з розділу II. Розрахунок суми орендної плати Податкової декларації з плати за землю СФГ «Агро Трейд» за 2020 рік, НГО на одиницю площі земельної ділянки, к.н. 2322186800:01:003:1791 (рядок 2), зазначено 4 570,59 грн./га (стовпчик 10), а річна сума орендної плати зазначено 5 941,77 грн. (стовпчик 12).
Як вбачається з розділу II. Розрахунок суми орендної плати Податкової декларації з плати за землю СФГ «Агро Трейд» за 2019 рік, НГО на одиницю площі земельної ділянки, к.н. 2322186800:01:003:1791 (рядок 2), зазначено 4 570,59 грн./га (стовпчик 10), а річна сума орендної плати зазначено 5 941,77 грн. (стовпчик 12).
Степненською сільською радою складено розрахунок несплаченої суми орендної плати за нормативною грошовою оцінкою визначеною відповідно до витягу № НВ-9977854242025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 12.09.2025 за договором оренди землі 23.11.2018 СФГ “Агро Трейд” за земельною ділянкою з кадастровим номером 2322186800:01:003:1791, площею 13,0000 га, відповідно до якого несплачена орендна плата становить: 
У 2025 році (станом на 01.09.2025) – 1490,29 грн; у 2024 році – 2281,92 грн; у 2023 році – 2171,19 грн; у 2022 році – 361,86 грн; у 2021 році – 2171,19 грн; у 2020 році – 2171,19 грн; у 2019 році – 2171,19 грн (всього на суму 12818,81 грн).
Позивач вважає, що несплата орендної плати у повному обсязі є істотним порушенням умов договору оренди землі, а тому наявні підстави, передбачені частиною другою статті 651 ЦК України, для розірвання договору від 23.11.2018 зі змінами, внесеними додатковою угодою від 14.12.2018, та повернення земельної ділянки Степненській сільській раді.
Проаналізувавши матеріали та фактичні обставини справи, оцінивши надані письмові докази у їх сукупності, враховуючи те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступного. 
Згідно з ч. 1 ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. 
Відповідно до пунктів «а», «б», «в» частини першої статі 12 Земельного кодексу України, до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин належить: розпорядження землями комунальної власності, територіальних громад; передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу, надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу.
Право власності на землю це право володіти, користуватися і розпоряджатися земельними ділянками. Право власності на землю набувається та реалізується на підставі Конституції України, цього Кодексу, а також інших законів, що видаються відповідно до них. Земля в Україні може перебувати у приватній, комунальній та державній власності (частини перша, друга, третя статті 78 Земельного кодексу України).
Суб`єктами права власності на землю є, зокрема, територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування, на землі комунальної власності (пункт «б» частини першої статті 80 Земельного кодексу України).
Згідно із частиною першою, другою статті 83 Земельного кодексу України, землі, які належать на праві власності територіальним громадам, є комунальною власністю. У комунальній власності перебувають: а) усі землі в межах населених пунктів, крім земельних ділянок приватної та державної власності; б) земельні ділянки, на яких розташовані будівлі, споруди, інші об`єкти нерухомого майна комунальної власності незалежно від місця їх розташування; в) землі та земельні ділянки за межами населених пунктів, що передані або перейшли у комунальну власність із земель державної власності відповідно до Закону.
Згідно ст. 93 Земельного кодексу України, право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Земельні ділянки можуть передаватися в оренду громадянам та юридичним особам, іноземцям і особам без громадянства, міжнародним об`єднанням і організаціям, а також іноземним державам.
Згідно з ч. 1 ст. 116 Земельного кодексу України, громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону.
Відповідно до ч. 1 ст. 122 Земельного кодексу України, сільські, селищні, міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб.
Відповідно до вимог ст. 124 Земельного кодексу України передача землі в оренду здійснюється на підставі цивільно-правової угоди.
Згідно ст. 206 Земельного кодексу України, використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.
Згідно з ст. 509 ЦК України, зобов`язанням с правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. 
Згідно ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Відповідно до ст. 13 Закону України “Про оренду землі” договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Обставини справи свідчать, що спірні правовідносини сторін врегульовані договором оренди землі від 23.11.2018, який укладено між Запорізькою районною державною адміністрацією Запорізької області та СФГ “Агро Трейд” щодо земельної ділянки з к.н. 2322186800:01:003:1791.
Частиною 1 ст. 626 Цивільного кодексу України передбачено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Відповідно до ч. 1 ст. 627 ЦК України відповідно до статті 6 цього Кодексу, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Відповідно до ч.1 ст.759 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у володіння та користування за плату на певний строк.
Згідно ч. 1 ст. 762 ЦК України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму.
Відповідно до ч. 4 ст. 291 Господарського кодексу України (в редакції, чинній на момент виникнення господарських правовідносин), правові наслідки припинення договору оренди визначаються відповідно до умов регулювання договору найму Цивільним кодексом України.
Відповідно до ч. 1 ст. 785 Цивільного кодексу України, у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі.
Відповідно до ст. 792 Цивільного кодексу України за договором найму (оренди) земельної ділянки наймодавець зобов`язується передати наймачеві земельну ділянку на встановлений договором строк у володіння та користування за плату. 
За змістом ч. 2 ст. 792 ЦК України, відносини щодо найму (оренди) земельної ділянки регулюються законом.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про оренду землі», оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності.
У ч. 1 ст. 6 Закону України "Про оренду землі" визначено, що орендарі набувають права оренди земельної ділянки на підставах і в порядку, передбачених Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, цим та іншими законами України і договором оренди землі.
Договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства. (ст. 13 Закону України "Про оренду землі").
Договір оренди землі укладається у письмовій формі і за бажанням однієї із сторін може бути посвідчений нотаріально. Особа, яка відповідно до закону може бути орендодавцем земельної ділянки, може встановити вимогу нотаріального посвідчення договору оренди землі та скасувати таку вимогу. Встановлення (скасування) вимоги є одностороннім правочином, що підлягає нотаріальному посвідченню. Така вимога є обтяженням речових прав на земельну ділянку та підлягає державній реєстрації в порядку, визначеному законом. (ст. 14 Закону України "Про оренду землі").
Істотними умовами договору оренди землі є: об`єкт оренди (кадастровий номер, місце розташування та розмір земельної ділянки); дата укладення та строк дії договору оренди; орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату (абз. 1 ст. 15 Закону України "Про оренду землі").
Відповідно до ст. 21 Закону України "Про оренду землі", орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України). Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди.
Відповідно до абз. 5 ч. 1 ст. 24 Закону України «Про оренду землі» орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати за земельну ділянку.
Згідно абз. 7 ч. 2 ст. 25 Закону України «Про оренду землі» орендар земельної ділянки зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі сплачувати орендну плату за земельну ділянку, а в разі оренди земельної ділянки в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом - також і орендну плату за водний об`єкт. 
З аналізу вищезазначених норм вбачається, що своєчасне внесення орендної плати за користування земельною ділянкою є прямою вимогою законодавства.
Відповідно до ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконаний або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Згідно з ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.
Згідно із ч. 1, 2 ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Метою укладення договору найму нерухомого майна, відповідно до якого наймодавець вступає в договірні відносини, є належне і своєчасне виконання умов договору оренди в частині використання предмету оренди та внесення орендарем орендної плати.
Статтями 206 ЗК України та ст. 270 Податкового кодексу України (далі – ПК України) визначено, що використання землі в Україні є платним. Плата за землю справляється у вигляді земельного податку або орендної плати.
Обґрунтовуючи підстави для звернення з даним позовом до суду позивач зазначив, що СФГ «Агро Трейд» систематично сплачувало не у повному обсязі орендну плату за договором оренди земельної ділянки, к.н. 2322186800:01:003:1791. 
Порушення орендарем умов договору оренди землі є істотним, враховуючи сплату СФГ «Агро Трейд» орендної плати у розмірі лише 73,24% від належного (дійсного) розміру орендної плати, а також систематичність порушень орендарем обов`язків за договором оренди землі протягом тривалого строку.
Відповідно до пп. 14.1.136 статті 14 ПК України орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності - обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою.
Згідно п.п. 10.1.1. п. 10.1 статті 10 ПК України податок на майно належать до місцевих податків.
Відповідно до п.п. 14.1.147 п. 14.1 статті 14 ПК України плата за землю - це обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності (далі - орендна плата).
Згідно п. 286.2 статті 286 ПК України платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму плати за землю щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають до відповідного контролюючого органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями. Подання такої декларації звільняє від обов`язку подання щомісячних декларацій. При поданні першої декларації (фактичного початку діяльності як платника плати за землю) разом з нею подається витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, а надалі такий витяг подається у разі затвердження нової нормативної грошової оцінки землі.
Податкова декларація з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) затверджена Наказом Міністерства фінансів України 16.06.2015 № 560.
Згідно пункту 54.1 статті 54 ПК України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.
Відповідно до п.п. 288.1-288.4 ст. 288 ПК України підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки. Платником орендної плати є орендар земельної ділянки. Об`єктом оподаткування є земельна ділянка, надана в оренду. Розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем.
Основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності є нормативна грошова оцінка земель, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати, який в будь-якому разі не може бути меншим, ніж встановлено положеннями п.п. 288.5.1 п. 288.5 ст. 288 ПК України.
Відповідно до пунктів 289.1, 289.2 ст. 289 ПК України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, за індексом споживчих цін за попередній рік щороку розраховує величину коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель, на який індексується нормативна грошова оцінка сільськогосподарських угідь, земель населених пунктів та інших земель несільськогосподарського призначення за станом на 1 січня поточного року, що визначається за певною формулою.
Отже, нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки підставою для перегляду розміру орендної плати, який у будь-якому разі не може бути меншим ніж установлено положеннями підпункту 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 ПК України.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23.05.2018 у справі № 629/4628/16-ц дійшла висновку, що обов`язковими для визначення орендної плати є відомості у витягах з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок, про що також наголошено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.02.2019 у справі № 320/5877/17 (пункт 71).
Отже, витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки є належним та допустимим доказом, що підтверджує дані про нормативну грошову оцінку (вартість земельної ділянки), а інформація (дані), визначена у цьому витязі, є обов`язковою під час проведення розрахунку (визначення) орендної плати, суми, яку мав отримати власник земельної ділянки за звичайних умов.
За правовим висновком, викладеним у постанові об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 14.02.2022 у справі № 646/4738/19, витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки є належним та допустимим доказом, який підтверджує дані про нормативну грошову оцінку земельної ділянки.
За правовим висновком, викладеним у п. 7.19, 7.25, 7.28 постанови Великої Палати Верховного Суду від 09.11.2021 у справі № 905/1680/20, постанові судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.08.2022 у справі № 922/2060/20, п. 38, 46, 51, 58 постанови Верховного Суду від 09.02.2022 у справі № 910/8770/19, п. 5.7, 5.10 постанови Верховного Суду від 14.09.2022 у справі № 904/4933/15, постанові Верховного Суду від 01.03.2023 у справі № 751/1543/19, витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки - це роздруковані за допомогою програмного забезпечення актуальні дані про земельну ділянку, які є у Державному земельному кадастрі та технічній документації з нормативної грошової оцінки земель станом на певну дату. Витяг з нормативної грошової оцінки земельної ділянки може бути доказом проведення такої оцінки та визначати дані про таку оцінку як на момент його видачі, так за попередній період за умови, що нормативно-грошова оцінка земельної ділянки була сталою та не зазнала змін у цей період.
Відповідно до Витягу № НВ-9977854242025 з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 12.09.2025 НГО земельної ділянки, к.н. 2322186800:01:003:1791, складає 95 489,46 грн.
Згідно Витягу № НВ-9941852672024 від 19.06.2024 нормативна грошова оцінка земельної ділянки, к.н. 2322186800:01:003:1791, у 2024 році становить: 85267,14 грн
За приписами частини четвертої статті 236 ГПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Велика Палата Верховного Суду, розглядаючи питання належного способу захисту прав органу місцевого самоврядування у випадку зміни нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності, у постанові від 05.06.2024 у справі № 914/2848/22, прийшла до наступних правових висновків:
92. Велика Палата Верховного Суду зауважує, що для визначення розміру орендної плати за землі державної та комунальної власності базою для обрахунку є нормативна грошова оцінка земельних ділянок.
93. Порядок проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок встановлено Законом України «Про оцінку земель».
94. Відповідно до частини п`ятої статті 5 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується, зокрема, для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.
95. Статтею 13 Закону України «Про оцінку земель» встановлено випадки обов`язкового проведення грошової оцінки земельних ділянок. Відповідно до абзацу другого частини першої статті 13 Закону України «Про оцінку земель» нормативна
грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі, зокрема, визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.
96. Згідно із частиною першою статті 15 Закону України «Про оцінку земель» підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.
97. За змістом статті 18 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення – не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7-10 років. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України «Про землеустрій».
98. Порядок затвердження технічної документації з оцінки земель визначений статтею 23 Закону України «Про оцінку земель». Частинами першою, третьою та четвертою цієї
статті передбачено, що технічна документація з бонітування ґрунтів та нормативної
грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною,
міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування
ґрунтів, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає
та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної
документації. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру. Рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України.
99. Пунктом 271.2 статті 271 Податкового кодексу України встановлено, що рішення
рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок офіційно оприлюднюється
відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує
бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки
земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень
застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.
100. Положеннями пункту 289.1 статті 289 Податкового кодексу України передбачено,
що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна
грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного
відповідно до законодавства.
101. Отже, нормативна грошова оцінка земель встановлюється шляхом затвердження
технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, яка
здійснюється відповідною сільською, селищною, міською радою. Зазначене імперативне
регулювання унеможливлює встановлення нормативної грошової оцінки земельних
ділянок договором, зокрема договором між органом місцевого самоврядування і
орендарем.
102. Водночас обов`язковість врахування нормативної грошової оцінки земельної
ділянки державної та комунальної власності під час визначення розміру орендної плати
встановлена законом (абзац другий частини першої статті 13 Закону України «Про оцінку
земель»). Отже, у разі зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної та
комунальної власності змінюється також розмір орендної плати. Зазначене відповідає
положенням частини другої статті 632 ЦК України, відповідно до якої зміна ціни після
укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором
або законом.
103. Велика Палата Верховного Суду висновує, що з моменту початку застосування
відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України нового розміру
нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності
автоматично змінюються і права та обов`язки сторін договору оренди в частині
розміру орендної плати, якщо він визначений у відсотковому співвідношенні до
нормативної грошової оцінки».
щодо відступу від висновків Великої Палати Верховного Суду
117. У постанові від 09.11.2021 у справі № 635/4233/19 Велика Палата Верховного Суду виснувала, що зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати незалежно від домовленості сторін у договорі оренди землі про можливість такої зміни. Ухвалила нове рішення, яким внесла зміни до договору оренди землі з урахуванням зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки. 118 У мотивувальній частиш постанови у цій справі Велика Палата Верховного Суду зазначила, що правовідносини з оренди землі державної та комунальної власності мають особливості, які зумовлені наявністю імперативних елементів у таких правовідносинах.
119. Із системного аналізу приписів Закону України «Про оренду землі», Закону України
«Про оцінку земель», Податкового кодексу України слідує висновок, що зміна
нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності
призводить до зміни розміру орендної плати.
120. Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що
орендується, затверджує орган місцевого самоврядування відповідним рішенням. В органу
місцевого самоврядування відсутній обов"язок узгоджувати таке рішення з орендарем
земельної ділянки.
121. Натомість в орендаря земельної ділянки державної або комунальної власності з
моменту введення в дію нормативної грошової оцінки земельної ділянки виникає
обов`язок сплачувати орендну плату відповідно до зміненої нормативної грошової оцінки.
122. З огляду на наведене Велика Палата Верховного Суду конкретизує свій висновок
щодо застосування у сукупності статей 5, 13 Закону України «Про оцінку земель», статті
21 Закону України «Про оренду землі», пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України, викладений у постанові від 09.11.2021 у справі № 635/4233/19, про те, що зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати.
Натомість Велика Палата Верховного Суду висновує, що з моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної або комунальної власності автоматично змінюються і права та обов`язки сторін договору оренди в частині розміру орендної плати, визначеної у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки. У таких правовідносинах відсутній обов`язок сторін вносити зміни до договору оренди шляхом укладення додаткової угоди, оскільки обов`язок сплачувати орендну плату відповідно до зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки виникає в орендаря з моменту початку застосування такої нормативної грошової оцінки.
Крім того, 07.02.2018 Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 105 «Про проведення загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України» (далі - Постанова № 105).
Постановою № 105 вирішено провести у 2018 році загальнонаціональну (всеукраїнську) нормативну грошову оцінку земель сільськогосподарського призначення, затверджено Порядок проведення загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення (далі - Порядок), доручено Міністерству аграрної політики та продовольства, Державній службі з питань геодезії, картографії та кадастру забезпечити проведення загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення до 31.08.2018.
Порядок визначає процедуру проведення загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення (п. 1 Порядку).
Визначено, що під загальнонаціональною (всеукраїнською) нормативною грошовою оцінкою земель сільськогосподарського призначення (далі - оцінка) слід розуміти нормативну грошову оцінку земель сільськогосподарського призначення, яка проводиться одночасно на всій території України (п. 2 Порядку).
Об`єктом оцінки є землі сільськогосподарського призначення незалежно від форми власності в межах території природно-сільськогосподарських районів (у тому числі гірських природно-сільськогосподарських районів) Автономної Республіки Крим, областей, крім земель сільськогосподарського призначення в межах населених пунктів (п. 5 Порядку).
Технічна документація підлягає обов`язковій державній експертизі, яка проводиться Держгеокадастром відповідно до Закону України «Про державну експертизу землевпорядної документації». Технічна документація з позитивним висновком державної експертизи у десятиденний строк надсилається поштою разом із супровідним листом до Мінагрополітики для затвердження (п. 17 Порядку).
Мінагрополітики протягом трьох місяців з дня реєстрації технічної документації здійснює розгляд технічної документації та приймає рішення про її затвердження або про відмову в її затвердженні. Рішення про затвердження технічної документації або про відмову в її затвердженні приймається шляхом видання відповідного наказу. Підставою для відмови у затвердженні технічної документації є її невідповідність вимогам законодавства. Рішення про відмову у затвердженні технічної документації надсилається поштою до Держгеокадастру протягом трьох місяців з дня реєстрації. У разі коли відмова є обґрунтованою, Держгеокадастр у п`ятиденний строк з дня реєстрації відповідного рішення повертає технічну документацію виконавцю для доопрацювання (п. 18 Порядку). У разі коли технічна документація не затверджена Мінагрополітики протягом трьох місяців з дня реєстрації, вона вважається затвердженою (п. 19 Порядку).
Упродовж 2018 року відповідно до Постанови № 105 були здійснені роботи по проведенню загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення за межами населених пунктів.
16.11.2018 Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 552 «Про затвердження технічної документації із загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення» (далі - Наказ № 552) затверджено технічну документацію із загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення, яка набула чинності з 01.01.2019.
Затверджена технічна документація протягом п`яти робочих днів з дня затвердження подається Мінагрополітики Державному кадастровому реєстратору Держгеокадастру разом із заявою про внесення відомостей про проведення оцінки до Державного земельного кадастру. До заяви додаються матеріали, передбачені пунктами 69 і 96 Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2012 р. № 1051 (п. 20 Порядку).
Державний кадастровий реєстратор Держгеокадастру вносить у строк, визначений частиною чотирнадцятою статті 21 Закону України «Про Державний земельний кадастр», відомості про оцінку до Державного земельного кадастру (п. 21 Порядку).
Постановою № 105 внесені зміни до Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 № 1051: підпункт 8 пункту 22 після абзацу сьомого доповнено новим абзацом такого змісту: «Після проведення загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та затвердження технічної документації із загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення відповідно до Порядку проведення загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 7 лютого 2018 р. № 105, підставою для надання відомостей із Державного земельного кадастру про нормативну грошову оцінку земельної ділянки сільськогосподарського призначення (крім земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів) є виключно дані загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення, які внесені до Державного земельного кадастру та не підлягають оновленню протягом строку, визначеного Законом України «Про оцінку земель».».
Відтак, вперше після 1995 року оцінено всі землі сільськогосподарського призначення на території України (крім земель у межах населених пунктів).
Всі дані про загальнонаціональну нормативну грошову оцінку земель сільськогосподарського призначення зведено в єдиний масив та створено портал-дзеркало із можливістю онлайн-розрахунку нормативної грошової оцінки як по зареєстрованим у Державному земельному кадастрі земельним ділянкам, так і по несформованим об`єктам.
Таким чином, з 01.01.2019 відпала необхідність складання технічних документацій з оцінки по окремим земельним ділянкам сільськогосподарського призначення, які виготовлялись для визначення розмірів орендної плати, земельного податку, державного мита та інших обов`язкових платежів.
Технічна документація з нормативної грошової оцінки земельної ділянки сільськогосподарського призначення, яка розроблена і затверджена рішенням органу місцевого самоврядування та відомості про яку внесені до Державного земельного кадастру до затвердження технічної документації, діє протягом строку, визначеного частиною другою статті 18 Закону України «Про оцінку земель». Власник або землекористувач земельної ділянки сільськогосподарського призначення приватної власності може замовити проведення нормативної грошової оцінки окремої земельної ділянки в порядку, передбаченому частиною другою статті 15 Закону України «Про оцінку земель». В іншому випадку для визначення нормативної грошової оцінки земельної ділянки сільськогосподарського призначення приватної власності використовуються відомості про оцінку (п. 24 Порядку).
Отже, нормативна грошова оцінка яка розроблена і затверджена рішенням органу місцевого самоврядування та відомості про яку внесені до Державного земельного кадастру до затвердження загальнонаціональної нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення діє протягом встановленого законом строку, а після - застосовується загальнонаціональна нормативна грошова оцінка земель сільськогосподарського призначення. Можливість власника або землекористувача земель сільськогосподарського призначення замовити проведення нормативної грошової оцінки окремої земельної ділянки в порядку, передбаченому Законом України «Про оцінку земель», передбачена лише для земельних ділянок приватної власності.
Оскільки Державою здійснено, затверджено та введено в дію загальнонаціональну (всеукраїнську) нормативну грошову оцінку земель сільськогосподарського призначення, та забезпечено оформлення та видача автоматично в електронній формі з використанням програмного забезпечення Державного земельного кадастру Витягів із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок в межах всієї України, то у Степненської сільської ради відсутня необхідність виготовлення технічної документації із нормативної грошової оцінки земельної ділянки з к.н. 2322186800:01:003:1791, її затвердження та доведення до відома СФГ “Агро Трейд” розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки для розрахунків орендарем сплати орендної плати за землю.
Суд враховує, що станом на час розгляду справи наказ Міністерства аграрної політики та продовольства України № 552 від 16.11.2018 “Про затвердження технічної документації із загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення” не оскаржував ся та не скасовувався, а отже він є частиною законодавства України.
Отже, у зв`язку з введенням з 01.01.2019 загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення, з 01.01.2029 автоматично змінилися права та обов`язки сторін договору оренди від 23.11.2018, який укладено між Запорізькою районною державною адміністрацією Запорізької області та СФГ “Агро Трейд” щодо земельної ділянки з к.н. 2322186800:01:003:1791.
Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 25.09.2024 у справі № 909/752/23.
Укладаючи договір, кожна із сторін прийняла на себе певні зобов`язання щодо його виконання, однак відповідач покладений на нього обов`язок щодо внесення орендних платежів, у встановлений договором строк, не виконав, факт порушення відповідачем умов, визначених договором, підтверджений матеріалами справи.
Згідно з частиною першою статті 15 Закону України “Про оренду землі” істотними умовами договору оренди, зокрема, є орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату, а приписи статей 24, 25 цього Закону визначають права та обов`язки орендодавця та орендаря, зокрема право орендодавця вимагати від орендаря використання земельної ділянки за цільовим призначенням згідно з договором оренди і своєчасного внесення орендної плати, а також право орендаря самостійно господарювати на землі з дотриманням умов договору оренди землі.
Орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати за земельну ділянку, а в разі оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом - також орендної плати за водний об`єкт (абзац п`ятий частини першої статті 24 Закону України “Про оренду землі”).
Орендар земельної ділянки зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі сплачувати орендну плату за земельну ділянку, а в разі оренди земельної ділянки в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом - також і орендну плату за водний об`єкт (частина друга статті 25 Закону України “Про оренду землі”).
Право орендодавця вимагати своєчасного внесення орендної плати, та обов`язок Орендаря своєчасно вносити оренду плату передбачено пунктами 9.1, 9.4. договору оренди землі від 23.11.2018.
Відповідно до п. 4.4 Договору від 23.11.2018 виплата орендної плати проводиться за перший рік у п`ятиденний строк після підписання договору оренди, його державної реєстрації та подання до податкового органу; починаючи з наступного року відповідно до Податкового кодексу України — на рахунок Наталівської сільської ради Запорізького району Запорізької області щомісячно не пізніше 30 числа наступного місяця в рівних частинах від загальної суми на рахунок: 33213812008135, одержувач: УК у Запоріз. р-ні/Наталівська/18010600, банк Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, ЄДРПОУ 38025393, код платежу 18010600».
Степненською сільською радою складено розрахунок несплаченої суми орендної плати за нормативною грошовою оцінкою визначеною відповідно до витягу № НВ-9977854242025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 12.09.2025 за договором оренди землі 23.11.2018 СФГ “Агро Трейд” за земельною ділянкою з кадастровим номером 2322186800:01:003:1791, площею 13,0000 га, відповідно до якого несплачена орендна плата становить: 
У 2025 році (станом на 01.09.2025) – 1490,29 грн; у 2024 році – 2281,92 грн; у 2023 році – 2171,19 грн; у 2022 році – 361,86 грн; у 2021 році – 2171,19 грн; у 2020 році – 2171,19 грн; у 2019 році – 2171,19 грн.
Під час розгляду справи, судом встановлено, що 07.12.2025 платіжною інструкцією № 5 Селянським (фермерським) господарством “Агро Трейд” сплачено Головному УДКСУ у Запорізькій області 12 818 грн 81 коп. несплаченої орендної плати з юридичних осіб 2019-2025 рік за зем.ділянку 13 га № 2322186800:01:003:1791. Степненська сільська рада Запорізького району Запорізької області підтвердила надходження коштів на бюджетний рахунок Степненської сільської ради.
За таких обставин, враховуючи той факт, що на момент розгляду справи в суді предмет спору в частині позовних вимог стягнення з Селянського (фермерського) господарства “Агро Трейд” 12 818 грн 81 коп. несплаченої орендної плати за договором оренди земельної ділянки, к.н. 2322186800:01:003:1791, площею 13 га відсутній, ухвалою суду від 22.12.2025 провадження у справі № 908/2926/25 у зазначеній частині позовних вимог закрито, на підставі ст. 231 ч. 1 п. 2 ГПК України.
Крім того, позивачем заявлено позовні вимоги про розірвання договору оренди земельної ділянки, к.н. 2322186800:01:003:1791, площею 13 га, (невитребувані (нерозподілені) земельні частки (паї) - сіножаті), від 23.11.2018, укладений між Запорізькою районною державною адміністрацією Запорізької області та Селянським (фермерським) господарством “Агро Трейд” (зі змінами, внесеними Додатковою угодою від 14.12.2018); зобов`язання Селянського (фермерське) господарства “Агро Трейд” (ЄДРПОУ 31525878, 69015, м. Запоріжжя, вул. Автозаводська, буд. 60, кв. 144) повернути земельну ділянку, к.н. 2322186800:01:003:1791, площею 13 га, Степненській сільській раді Запорізького району Запорізької області (ЄДРПОУ 05383342, 70432, Запорізька область, Запорізький район, с. Степне, вул. Травнева, 50).
Відповідно до ч. 1 ст. 32 Закону України «Про оренду землі» на вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 цього Закону та умовами договору, в разі випадкового знищення чи пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також на підставах, визначених Земельним кодексом України та іншими законами України. 
Згідно ч. 3 ст. 31 Закону України «Про оренду землі» договір оренди землі може бути розірваний за згодою сторін. На вимогу однієї із сторін договір оренди може бути достроково розірваний за рішенням суду в порядку, встановленому законом. 
Відповідно до ст. 35 Закону України «Про оренду землі» спори, пов`язані з орендою землі, вирішуються у судовому порядку.
Стаття 141 ЗК України передбачає таку підставу припинення права користування земельною ділянкою, як систематична несплата земельного податку або орендної плати. 
За загальним правилом, закріпленим у ч. 1 ст. 651 ЦК України, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ч. 2, 3 ст. 651 ЦК України, договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.
Таким чином, при вирішенні питання щодо розірвання договору оренди землі за обставин систематичного невнесення орендної плати, застосуванню також підлягають положення ч. 2 ст. 651 ЦК України.
Окрім цього, у постанові Верховного Суду від 02.05.2018 у справі № 925/549/17, факт систематичної несплати орендної плати протягом періоду дії договору оренди землі відповідно до ч. 1 ст. 32 Закону України "Про оренду землі", ст.141 Земельного кодексу України, ст. 651 Цивільного кодексу України та умов договору є достатньою правовою підставою для розірвання договору оренди землі.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду № 318/433/18 від 04.12.2019 та від 12.09.2023 у справі № 387/800/21.
Крім того, за правовим висновком Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2024 у справі № 918/391/23 для того щоб констатувати наявність підстав для припинення права користування земельною ділянкою у разі якщо має місце сплата орендної плати у меншому розмірі, ніж визначеного умовами договору оренди землі, тобто орендар допустив часткову несплату (недоплату) орендної плати, застосуванню підлягає частина друга статті 651 ЦК України щодо істотності порушення договору іншою стороною.
Порушення договору на предмет істотності суд оцінює винятково за обставинами, що склалися у сторони, яка вимагає зміни чи розірвання договору. 
У кожному конкретному випадку істотність порушення договору потрібно оцінювати з урахуванням усіх обставин справи, що мають значення.
Поняття такої істотності закон визначає за допомогою іншої оціночної категорії - «значної міри позбавлення сторони того, на що вона розраховувала під час укладення договору». Тобто критерієм істотного порушення договору закон визначив розмір завданих цим порушенням втрат, який не дозволяє потерпілій стороні отримати те, на що вона очікувала, укладаючи договір. Йдеться не лише про грошовий вираз зазначених втрат, зокрема й збитків, але й про випадки, коли потерпіла сторона не зможе використати результати договору. Співвідношення завданих порушенням договору втрат із тим, що могла очікувати від його виконання ця сторона, має вирішальне значення для оцінки істотності такого порушення. 
Подібні висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2021 року у справі № 910/2861/18 та від 13 липня 2022 року у справі № 363/1834/17, у яких зазначено, що для застосування частини другої статті 651 ЦК України суд має встановити не лише факт порушення договору, але й завдання цим порушенням шкоди (яка може бути виражена у вигляді реальних збитків та (або) упущеної вигоди), її розмір, а також те, чи дійсно істотною є різниця між тим, на що мала право розраховувати потерпіла сторона, укладаючи договір, і тим, що насправді вона змогла отримати.
Головна ідея, на якій ґрунтується правило частини другої статті 651 ЦК України, полягає у тому, що не будь-яке, а лише істотне порушення умов договору може бути підставою для вимоги про його розірвання або зміну. Неістотні (незначні) порушення умов договору є недостатніми для обґрунтованого та правомірного застосування такого крайнього заходу, як розірвання договору або його зміна в судовому порядку. 
Ця ідея спирається на принцип, який називається принципом збереження договору (preservation of contract). Договірні відносини мають підтримуватися, допоки це можливо й економічно доцільно для сторін. Розірвання договору має бути крайнім заходом задля мінімізації витрат, пов`язаних з укладенням та виконанням договору.
Одним із факторів, що може братися до уваги під час оцінки істотності порушення умов договору як підстави для його розірвання, є те, наскільки зобов`язана сторона, яка порушила договір, реально заінтересована у збереженні договору, а також те, чи не спричинить розірвання договору для неї значної шкоди.
Розірвання договору як санкція має бути максимально збалансованим і відповідати тяжкості допущеного порушення. Вирішальне значення для застосування зазначеного припису закону має співвідношення шкоди з тим, що могла очікувати від виконання договору сторона. У кожному конкретному випадку питання про істотність порушення має вирішуватися з урахуванням усіх обставин справи, що мають значення (постанова Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 09 грудня 2020 року у справі № 199/3846/19). 
Підставою розірвання договору оренди землі згідно з пунктом «д» ч. 1 ст. 141 ЗК України є саме систематична, тобто неодноразова (два та більше випадків), повна несплата орендної плати. Ця спеціальна правова норма у такому випадку є самостійною та достатньою, і звертатися до більш загальної норми частини другої статті 651 ЦК України немає потреби, оскільки вона передбачає саме додаткову (до основної) підставу для розірвання договору оренди землі. 
Велика Палата Верховного Суду у справі № 918/391/23 звертає увагу на те, що під поняттям «несплата», вжите у пункті «д» ч. 1 ст. 141 ЗК України, слід розуміти саме повну несплату орендної плати. Так, під систематичністю під час вирішення приватноправових спорів розуміються два та більше випадки несплати орендної плати, визначеної умовами укладеного між сторонами договору. Натомість разове порушення такої умови договору не вважається систематичним і не може бути підставою для його розірвання. Судова практика у розумінні поняття «систематичність» у подібних правовідносинах є усталеною (постанови Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 06.03.2019 у справі № 183/262/17, від 01.04.2020 у справі № 277/1186/18-ц, від 29.07.2020 у справі № 277/526/18, від 20.08.2020 у справі № 616/292/17, від 08.05.2024 у справі № 629/2698/23; Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 24.11.2021 у справі № 922/367/21, від 04.07.2023 у справі № 906/649/22, від 20.02.2024 у справі № 917/586/23, від 02.04.2024 у справі № 922/1165/23 та інші).
Такий висновок є логічним та виправданим, оскільки поняття «несплата» та «недоплата» не є тотожними. Оскільки в конструкції згаданої правової норми не наведено жодного означення до слова «несплата», можна виснувати, що законодавець у згаданій правовій нормі не передбачив жодної альтернативи повної несплати, тобто не визначив, що підставою припинення права користування земельною ділянкою є не лише систематична несплата, а й систематична недоплата орендної плати. 
До того ж потрібно враховувати, що розмір недоплати може варіюватися орієнтовно від 1 % до 99 % суми належної орендної плати, що не може не впливати на ступінь порушення прав власника землі та оцінку істотності такого порушення. 
Цей підхід надасть можливість орендодавцю вимагати розірвання договору оренди землі в тому разі, коли несплата орендної плати є частковою та зумовлена, зокрема, виникненням спору між сторонами з приводу порядку нарахування та розміру орендних платежів. Таке тлумачення норм права порушуватиме баланс інтересів сторін у договірних відносинах, надавши власнику землі більше переваг у порівнянні з її орендарем.
Потрібно враховувати, що правова природа відносин оренди землі, яка зазвичай передбачає тривале використання такого об`єкта цивільних прав і сталість таких відносин, відповідає інтересам цивільного обігу загалом. Ба більше, використання земельної ділянки завжди пов`язане з неодмінними витратами орендаря на її утримання відповідно до цільового призначення цієї ділянки.
Якщо дотримуватися згаданого протилежного підходу, то договір буде під постійною загрозою його розірвання, що порушить принцип сталості відносин з використання землі, що своєю чергою стимулюватиме орендаря ставитися до орендованої земельної ділянки у споживацький спосіб, не дбати про неї, не вкладати кошти у покращення чи належне утримання такого особливого виду майна, тобто призведе до того, що орендар не буде обирати таку поведінку, яка більшою мірою відповідала б ознакам доброго господаря стосовно орендованої ним землі
Велика Палата Верховного Суду у справі № 918/391/23 виснувала, що у разі якщо має місце сплата орендної плати у меншому розмірі, аніж визначеного умовами договору оренди землі, тобто орендар допустив часткову несплату (недоплату) орендної плати, застосуванню підлягає не спеціальна норма пункту «д» частини першої статті 141 ЗК України, а загальне правило частини другої статті 651 ЦК України - у разі істотності порушення договору іншою стороною. Якщо орендар істотно порушив умови договору та внаслідок часткової недоплати орендної плати орендодавець значною мірою був позбавлений того, на що розраховував, то договір має бути розірваний на підставі частини другої статті 651 ЦК України.
Згідно із правовим висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 16.04.2024 у справі № 924/617/22, підставою для розірвання договору є систематична (два і більше разів) несплата орендної плати, визначеної умовами укладеного між сторонами правочину, в тому числі сплата орендної плати не у повному обсязі (часткове виконання зобов`язання). При цьому сам факт систематичного порушення договору оренди щодо сплати орендної плати є підставою для розірвання такого договору, незважаючи на те, чи виплачена заборгованість в подальшому, оскільки згідно зі статтею 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
На підставі ч.ч. 2, 3 ст. 653 Цивільного кодексу України, у разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняються. У разі зміни або розірвання договору зобов`язання змінюється або припиняється з моменту досягнення домовленості про зміну або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлено характером його зміни. Якщо договір змінюється або розривається у судовому порядку, зобов`язання змінюється або припиняється з моменту набрання рішенням суду про зміну або розірвання договору законної сили.
Умовами пункту 12.3 договору оренди землі від 23.11.2018 передбачено, що дія договору припиняється шляхом його розірвання, зокрема, за рішенням суду на вимогу однієї з сторін унаслідок невиконання другою стороною обов`язків передбачених договором.
Матеріалами справи підтверджується факт систематичної несплати відповідачем орендної плати у повному обсязі. Неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань щодо сплати орендної плати в повному обсязі, призвели до істотного порушення умов договору.
Неповна сплата орендної плати мала місце більше шести років поспіль (2019-2025 роки), що свідчить про систематичність несплати орендної плати. За цей час фактично позивачем сплачувалась орендна плата у розмірі лише 73,24 % від належного (дійсного) розміру орендної плати.
З огляду на характер спірних правовідносин, обставини недобросовісного виконання умов договору саме орендарем, суд вважає обґрунтованою позовну вимогу про розірвання договору оренди землі від 23.11.2018 та такою, що відповідає критеріям правомірного втручання в право особи на мирне володіння майном, сформованим у сталій практиці ЄСПЛ.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 785 Цивільного Кодексу України у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі.
Наслідки припинення або розірвання договору оренди землі визначені також у статті 34 Закону України “Про оренду землі”, частиною 1 якої передбачено, що у разі припинення або розірвання договору оренди землі орендар зобов`язаний повернути орендодавцеві земельну ділянку на умовах, визначених договором. Орендар не має права утримувати земельну ділянку для задоволення своїх вимог до орендодавця.
У пункті 7.1 Договору оренди земельної ділянки від 23.11.2018 сторони дійшли згоди, що після припинення дії Договору орендар повертає орендодавцеві земельну ділянку у стані, не гіршому порівняно з тим, у якому він одержав її в оренду.
Вимога про повернення земельної ділянки є похідною від вимоги про розірвання договору оренди. Тож за наявності правових підстав (у цій справі - пункт «д» частини першої статті 141 ЗК України) для розірвання договору оренди неодмінним є обов`язок орендаря повернути земельну ділянку, що була у його користуванні.
Відтак, беручи до уваги встановлені судом підстави для розірвання спірного Договору, заявлена позивачем вимога про зобов`язання СФГ “Агро Трейд” повернути земельну ділянку з к.н. 2322186800:01:003:1791, площею 13,0000 га Степненській сільській раді Запорізького району Запорізької області підлягає задоволеню.
Згідно з статтею 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.
Відповідно до статті 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Відповідно до частини 1 статті 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно з статтею 78 Господарського процесуального кодексу України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи, а відповідно до статті 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування; питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно із ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право кожного на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
При цьому виконання рішень, винесених судом, є невід`ємною частиною “права на суд”, адже в іншому випадку положення статті 6 Конвенції будуть позбавлені ефекту корисної дії (пункти 34, 37 рішення Європейського суду з прав людини у справі “Бурдов проти Росії”).
Згідно ч. 1 ст. 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 № 3477-IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.
Згідно з статтею 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Отже, відхиляючи будь-які доводи сторін чи спростовуючи подані стороною докази, господарський суд повинен у мотивувальній частині рішення навести правове обґрунтування і ті доведені фактичні обставини, з огляду на які ці доводи або докази не взято до уваги судом. Викладення у рішенні лише доводів та доказів сторони, на користь якої приймається рішення, є порушенням вимог процесуального закону щодо рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом. У справі "Руїс Торіха проти Іспанії", Європейський суд з прав людини зазначає, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 09.12.1994). Водночас, необхідно враховувати, що хоча національний суд і має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland) від 01.07.2003). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті (рішення у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії" (Hirvisaari v. Finland) від 27.09.2001).
Відповідач у справі доводів позивача не спростував. 
За таких обставин, розглянувши спір на підставі наявних в матеріалах справи доказів, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.
Згідно зі ст. 129 ГПК України, витрати зі сплати судового збору покладаються на відповідача. 
Питання щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу буде вирішено при наданні відповідної заяви у передбаченому ГПК України порядку та строк, а також доказів на їх підтвердження. 
Також, у зв`язку із закриттям провадження у справі в частині позовних вимог стягнення з Селянського (фермерського) господарства “Агро Трейд” 12 818 грн 81 коп. несплаченої орендної плати за договором оренди земельної ділянки, к.н. 2322186800:01:003:1791, площею 13 га, у зв`язку із відсутністю предмету спору, на підставі ст. 231 ч. 1 п. 2 ГПК України, суд за клопотанням позивача, ухвалою повертає з Державного бюджету України на користь Степненської сільської ради Запорізького району Запорізької області 3028 грн 00 коп. судового збору, сплаченого на підставі платіжних інструкцій № 213 від 09.09.2025.
Керуючись ст.ст. 42, 50, 123, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд 

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Степненської сільської ради Запорізького району Запорізької області до Селянського (фермерського) господарства “Агро Трейд” задовольнити.

Розірвати договір оренди землі, к.н. 2322186800:01:003:1791, площею 13 га, (невитребувані (нерозподілені) земельні частки (паї) - сіножаті) від 23.11.2018, укладений між Запорізькою районною державною адміністрацією Запорізької області та Селянським (фермерським) господарством “Агро Трейд” (зі змінами, внесеними Додатковою угодою від 14.12.2018).

Зобов`язати Селянське (фермерське) господарство “Агро Трейд” (ЄДРПОУ 31525878, 69015, м. Запоріжжя, вул. Автозаводська, буд. 60, кв. 144) повернути земельну ділянку, к.н. 2322186800:01:003:1791, площею 13 га, Степненській сільській раді Запорізького району Запорізької області (ЄДРПОУ 05383342, 70432, Запорізька область, Запорізький район, с. Степне, вул. Травнева, 50).

Стягнути з Селянського (фермерського) господарства “Агро Трейд” (вул. Автозаводська, буд. 60, кв. 144, м. Запоріжжя, 69015, ідентифікаційний номер юридичної особи 31525878) на користь Степненської сільської ради Запорізького району Запорізької області (вул. Травнева, 50, с. Степне, Запорізький район, Запорізька область, ідентифікаційний номер юридичної особи 05383342) 6 056 (шість тисяч п`ятдесят шість) грн 00 коп. судового збору.
Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Повернути з Державного бюджету України Степненській сільській раді Запорізького району Запорізької області (вул. Травнева, 50, с. Степне, Запорізький район, Запорізька область, ідентифікаційний номер юридичної особи 05383342) 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн 00 коп. судового збору, сплаченого на підставі платіжних інструкцій № 213 від 09.09.2025.

Рішення оформлено та підписано 25.02.2026.

Суддя С.С. Дроздова 

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повний текст рішення буде розміщено в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою у мережі Інтернет за посиланням: http://reyestr.court.gov.ua.