РІШЕННЯ
Іменем України

17 лютого 2026 року 
м. Київ

справа №990/213/25
адміністративне провадження № П/990/213/25 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
головуючого судді - Кашпур О.В.,
суддів: Жука А.В., Мельник-Томенко Ж.М., Радишевської О.Р., Уханенка С.А.,

за участю:
секретаря судового засідання - Пушенко О.І.,
представника відповідача - Капши А.С.,

розглянув за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,
УСТАНОВИВ:
І. Короткий зміст позовних вимог 
1.  ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивачка) 16 травня 2025 року звернулася до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду (далі - Суд) як суду першої інстанції з адміністративним позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - ВККС, Комісія, відповідач), у якому просила:
- визнати протиправним і скасувати рішення ВККС від 17 квітня 2025 року №87/зп-25 "Про затвердження кодованих результатів практичного завдання, виконаного 03-07, 10 та 11 лютого 2025 року (цивільна спеціалізація), 12-14 та 17-21 лютого 2025 року (кримінальна спеціалізація) кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23 (зі змінами)" стосовно ОСОБА_1 за пунктом 349 додатку до цього рішення (код кандидата - 0020596, бал " 53,5") та за пунктом 1584 додатку до цього рішення (код кандидата - 0086664, бал " 57,5");
- визнати протиправним і скасувати рішення ВККС від 17 квітня 2025 року №89/зп-25 "Про затвердження декодованих результатів виконання практичного завдання учасниками конкурсу 03-07, 10 та 11 лютого 2025 року (цивільна спеціалізація), 12-14 та 17-21 лютого 2025 року (кримінальна спеціалізація), визначення загальних результатів першого етапу кваліфікаційного оцінювання "Складання кваліфікаційного іспиту"" в частині, що стосується ОСОБА_1 ;
- визнати ОСОБА_1 такою, що успішно склала кваліфікаційний іспит та допустити до другого етапу кваліфікаційного оцінювання "Дослідження досьє та проведення співбесіди" у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23. 
2. На обґрунтування позовних вимог позивачка зазначала про те, що оскаржувані рішення в частині визначення результатів 3-го підетапу першого етапу «Складання кваліфікаційного іспиту» - «Виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду» щодо ОСОБА_1 є протиправними, оскільки суперечать частині другій статті 19 Конституції України, частині другій статті 2 КАС України, а також Закону України «Про судоустрій і статус суддів». Так, позивачка вказує на те, що ВККС не надано належних та допустимих доказів того, що склад членів ВККС ( ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ), який провів оцінювання виконання нею 11.02.2025 практичного завдання, мав повноваження його проводити, зокрема, відповідачем не було надано інформацію про перебування членів ВККС, які перевіряли практичне завдання ОСОБА_1 , на лікарняному, у відрядженнях, або їх участі у публічних заходах з огляду на інформацію, опубліковану на вебсайті ВККС щодо часу проведення, складу присутніх на засіданнях членів ВККС та результатів цих засідань, з якої убачається, що не були присутніми під час проведення засідань Комісії, у тому числі і пленарних: ОСОБА_3 12 лютого 2025 року, з 05 по 07 березня 2025 року та 14 квітня 2025 року; ОСОБА_2 19 лютого 2025 року, 31 березня 2025 року, 16 квітня 2025 року; ОСОБА_4 - 19 лютого 2025 року, з 19 по 31 березня 2025 року та 16 квітня 2025 року.
3. Також позивачка посилається на те, що як на момент прийняття рішення про оголошення конкурсу, так і на момент подання нею документів, ні Закон України «Про судоустрій і статус суддів», ні Положення про порядок та методологію кваліфікаційного оцінювання, показники відповідності критеріям кваліфікаційного оцінювання та засоби їх встановлення, затверджене рішенням ВККС №143/зп-16 від 03 листопада 2016 року, не містили приписів, які б передбачали, що Комісія після затвердження за визначеною законом формою та встановленою процедурою Положення №143/зп-16 мала повноваження застосовувати нові правила і показники визначення результатів кваліфікаційного оцінювання на етапі «Іспит», що суперечить загальним правилам визначення результатів кваліфікаційного оцінювання на цьому етапі, зокрема правилам пунктів 6-8 глави 6 розділу II Положення №143/зп-16. Зазначає, що Комісія мала оцінити результат кваліфікаційного іспиту в цілому, а не за результатами певного підетапу; рішення Комісії щодо визначення негативних для позивачки результатів оцінки виконаного нею практичного завдання має бути вмотивованим. Посилання на показник арифметичного значення результату оцінювання не є мотивацією рішення комісії, а відтак, відсутність оцінювання за критеріями, згідно з методикою оцінювання практичного завдання, є свідченням про невмотивованість оскаржуваних рішень. 
4. Позивачка зазначає, що встановлення Комісією мінімально допустимого балу за результатами виконання практичного завдання є неправомірним, оскільки мінімально допустимий бал встановлюється виключно для визначення мінімально допустимого балу загалом іспиту, набрання якого дає учаснику цього іспиту можливість бути допущеним до наступного етапу кваліфікаційного оцінювання відповідно до пункту 8 глави 6 розділу II зазначеного Положення.
5. Крім того позивачка посилається на те, що межі дискреції ВККС у процедурі кваліфікаційного оцінювання суддів не можуть бути неосяжними та повинні підлягати зовнішньому публічному контролю. Підхід Комісії суперечить пункту 7.1 Положення про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді, затвердженого рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України 02 листопада 2016 року №141/зп-16 (у редакції рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України 29 лютого 2024 року №72/зп-24), згідно з яким конкурс на зайняття вакантної посади судді полягає у визначенні переможця-учасника конкурсу, який має найвищу позицію за рейтингом. Такий підхід комісії щодо проведення суб`єктивної оцінки практичних завдань конкурсантів порушує її законні очікування та свідчить про вибірковий підхід до кандидатів, а також вчинення дискримінації стосовно позивачки у розумінні статті 1 Закону України «Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні». Отже, на переконання позивачки, змінюючи умови конкурсу під час його проведення в бік погіршення, відповідач порушив її легітимні очікування, а отже, процедура оцінювання не є правовою в контексті справедливості.
6. Позивачка надала до суду додаткові пояснення, в яких зазначила про те, що рішення Комісії від 17 квітня 2025 року є невмотивованим, оскільки ні рішення, ні додатки до них, ні екзаменаційні відомості не містять жодної мотивації, посилань на норми законодавства. Зокрема, в екзаменаційних відомостях не зазначено кількості балів, виставлених за кожен із передбачених Методичними вказівками №228/зп-24 елементів оцінювання, скільки і яких помилок допущено в проєктах судових рішень, зошити з завданнями також не містять виправлень чи закреслень, а тому неможливо встановити, чим керувалися члени ВККС, з яких міркувань оцінили письмові роботи непрохідними балами на відміну від попередніх оцінок, здійснених комп`ютерною програмою. Зазначає, що практичне завдання виконано нею з урахуванням вимог процесуального закону. Позивачка уважає, що відповідач, не надавши жодних доказів, які б підтверджували об`єктивність та повноту перевірки виконаного нею практичного завдання та обґрунтованості виставлених екзаменаційною комісією балів, не довів, що ним дотримано вимог Методичних вказівок №228/зп-24, що свідчить про порушення Комісією принципу належного врядування.
7. У судове засідання 17.02.2026 позивачка не з`явилася, подала до Суду заяву, в якій просила справу №990/213/25 розглядати за її відсутності.
ІІ. Позиція відповідача щодо позовної заяви
8. ВККС надала до суду відзив на позовну заяву, в якому просила суд відмовити у задоволенні позову повністю. Зазначала, що обставини спірних правовідносин указують на відповідність проведення кваліфікаційного оцінювання ОСОБА_1 вимогам Закону та визначеним відповідно до нього регламентним процедурам, що дає підстави для висновку про відсутність порушення прав та інтересів останньої та, відповідно, законність прийнятих Комісією рішень від 17.04.2025 №87/зп-25 та №89/зп-25. Відповідач указує на те, що легітимні очікування ОСОБА_1 щодо її допуску до етапу «Дослідження досьє та проведення співбесіди» є фактично її сподіваннями, які обумовлені помилковою оцінкою правових норм та її суб`єктивним тлумаченням положень Закону, проте незгода з положеннями чинного законодавства, які врегульовують відповідні процедури, не може бути підставою для оскарження рішень Комісії. 
9. Відповідач також звертав увагу на те, що оскаржувані рішення Комісії містять всі необхідні елементи та мотивовані наявністю фактичних обставин (опис процедури, в якій брала участь позивачка, перелік основних рішень, які мають значення для проведення конкурсу, нормативно-правове регулювання та іншу інформацію), результат яких породжує юридичні підстави для прийняття таких рішень. Зміст оскаржуваних рішень Комісії відповідає установленим критеріям і містить достатній обсяг інформації для розуміння їх правових підстав та наслідків, а відтак, не потребує додаткового мотивування поза межами, прямо визначеними нормативно-правовими актами Комісії. 
10. Також відповідач зазначав про те, що норми чинного законодавства України не передбачують нормування робочого часу екзаменаційної комісії, а також не встановлюють будь-яких заборон чи обмежень для роботи такої (екзаменаційної) комісії, зокрема щодо перевірки й оцінювання робіт у вихідні, святкові дні та інший вільний від роботи час, тощо. Законодавство України також не передбачає заборони на виконання завдань членами екзаменаційної комісії під час відпустки чи тимчасової непрацездатності за власною ініціативою, у зв`язку з об`єктивною необхідністю перевірки практичних завдань в найкоротші терміни, що зумовлена нагальною потребою у якнайшвидшому заповненні вакансій в апеляційних судах для забезпечення ефективного функціонування судової системи. 
11. За своєю правовою природою повноваження Комісії щодо проведення конкурсу та прийняття відповідного рішення за результатами такого конкурсу є дискреційними та виключною компетенцією її, як уповноваженого органу, постійно діючого у системі правосуддя України й жоден інший суб`єкт чи орган не може здійснювати втручання у здійснення суб`єктом владних повноважень своєї компетенції та перебирати на себе його повноваження. У контексті зазначеного, відповідач уважає, що позовна вимога ОСОБА_1 , якою вона просила суд визнати її такою, що успішно склала кваліфікаційний іспит, та допустити до другого етапу кваліфікаційного оцінювання є необґрунтованою, оскільки зазначене питання належить до виключної дискреції Комісії, яка наділена повноваженнями організовувати та проводити конкурси, а також ухвалювати рішення за їх результатами. 
12. У судовому засіданні 17.02.2026 представник відповідача заперечила проти задоволення позову, просила відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог.
13. Позивачка надала до Суду відповідь на відзив, в якому звертала увагу на те, що викладені відповідачем заперечення ґрунтуються на нормативно-правових актах, в редакції, прийнятій після проголошення Конкурсу, зокрема Положення про порядок складення кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, затвердженого рішенням Комісії від 19.06.2024 №185/зп-24, яке не може бути застосовано до спірних правовідносин, оскільки затверджено після проведення Конкурсу та регулює оцінювання суддів не апеляційних, а місцевих судів. 14 вересня 2023 року на час оголошення Конкурсу на заняття вакантних посад в апеляційні суди діяло Положення, затверджене ВККС 03.11.2016 №143/зп-16 (зі змінами та доповненнями), Про порядок та методологію кваліфікаційного оцінювання, показники відповідності критеріям кваліфікаційного оцінювання та засоби їх встановлення. Це Положення визначало порядок та методологію кваліфікаційного оцінювання судді (кандидата на посаду судді), показники відповідності критеріям кваліфікаційного оцінювання та засоби їх встановлення, тобто розповсюджувалося і на кваліфікаційне оцінювання кандидатів суддів апеляційних судів. Отже, встановлення Комісією мінімально допустимого балу за результатами виконання практичного завдання є неправомірним, оскільки мінімально допустимий бал встановлюється виключно для визначення мінімально допустимого балу загалом іспиту, набрання якого дає учаснику цього іспиту можливість бути допущеним до наступного етапу кваліфікаційного оцінювання, відповідно до пункту 8 глави 6 розділу ІІ зазначеного Положення.
ІІІ. Рух справи у суді першої інстанції
14. Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 травня 2025 року для розгляду справи №990/213/25 (провадження №П/990/213/25) визначено склад колегії суддів: Кашпур О.В. - головуючий суддя (суддя-доповідач), Уханенко С.А., Радишевська О.Р., Мартинюк Н.М., Жук А.В.
15. Ухвалою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 20 травня 2025 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі №990/213/25 (провадження №П/990/213/25). Справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з викликом учасників справи на 26 червня 2025 року об 11 год 00 хв. 
16. Ухвалою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 19 червня 2025 року заяву ВККС про відвід судді Жука Андрія Володимировича від участі у розгляді справи №П/990/213/25 визнано необґрунтованою та передано її на розгляд судді, який не входить до складу суду, що розглядає цю справу. Ухвалою Верховного Суду від 20 червня 2025 року відмовлено у задоволенні заяви ВККС про відвід судді Жука Андрія Володимировича від участі у розгляді справи №П/990/213/25.
17. Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 жовтня 2025 року, який здійснено на підставі розпорядження заступника керівника Апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду від 13 жовтня 2025 року №1289/0/78-25 (на підставі службової записки судді-доповідача Кашпур О.В. від 13 жовтня 2025 року №39523/25 щодо настання обставин, які унеможливлюють розгляд судових справ, у зв`язку з відпусткою судді Мартинюк Н.М., яка входить до складу постійної колегії суддів, з метою дотримання строків розгляду справ) здійснено заміну судді Мартинюк Н.М. на суддю Мельник-Томенко Ж.М.
ІV. Фактичні обставини справи, установлені судом першої інстанції
18. Дослідивши обставини справи та перевіривши їх доказами у межах заявлених позовних вимог, Суд встановив таке.
19. Указом Президента України «Про переведення суддів» від 14 січня 2011 року №33/2011 суддю Балаклійського районного суду Харківської 
області ОСОБА_1 переведено на роботу на посаду судді Комінтернівського районного суду міста Харкова.
20. 14 вересня 2023 року ВККС прийняла рішення № 94/зп-23 (зі змінами, внесеними рішення Комісії від 14 грудня 2023 року № 171/зп-23) про оголошення конкурсу на зайняття 550 вакантних посад суддів в апеляційних судах, з яких: в апеляційних судах із розгляду цивільних і кримінальних справ, а також справ про адміністративні правопорушення - 425; в апеляційних судах із розгляду господарських справ - 58; в апеляційних судах із розгляду адміністративних справ - 67 (далі - конкурс).
21. Рішенням ВККС від 19 червня 2024 року № 184/зп-24 (з урахуванням її рішень від 31 липня 2024 року № 285/ас-24 та від 09 грудня 2024 року №316/ас-24), зокрема, призначено кваліфікаційне оцінювання в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах (цивільна спеціалізація), установлено черговість етапів кваліфікаційного оцінювання: перший - складання кваліфікаційного іспиту; другий - дослідження досьє та проведення співбесіди.
22. Також рішенням Комісії від 17.07.2024 №228/зп-24 затверджено методичні вказівки з оцінювання практичного завдання, виконаного кандидатами на посаду суддів апеляційних судів під час кваліфікаційного іспиту, зокрема методичні вказівки з оцінювання практичного завдання з цивільної спеціалізації, виконаного кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних господарських судах у межах конкурсу. Відповідно до методичних вказівок максимально можливий бал за кожне модельне судове рішення становить 75 балів.
23. Рішенням Комісії від 21.08.2024 №260/зп-24 затверджено тип 2 практичного завдання для виконання кандидатами на зайняття 550 вакантних посад суддів в апеляційних судах під час кваліфікаційного іспиту в межах конкурсу. Тип 2 практичного завдання включає - два модельні судові рішення, що складаються зі вступної, описової (крім кримінального судочинства) та/або частково мотивувальної частини, на підставі даних яких учасник повинен продовжити їх викладення. 
24. Рішенням Комісії від 11.09.2024 №270/зп-24 (зі змінами) призначено кваліфікаційний іспит під час кваліфікаційного оцінювання в межах конкурсу та визначено черговість етапів його проведення: перший етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду; другий етап -тестування когнітивних здібностей; третій етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду. 
25. Рішенням від 16 жовтня 2024 року № 319/зп-24 Комісія затвердила кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації апеляційного загального суду (цивільна спеціалізація). Кандидатів, які успішно пройшли перший етап кваліфікаційного іспиту, допущено до тестування когнітивних здібностей, зокрема ОСОБА_1 .
26. Рішенням Комісії від 13.01.2025 № 9/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, складеного кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах (цивільна спеціалізація). До виконання практичного завдання з цивільної спеціалізації допущено кандидатів, які успішно пройшли другий етап кваліфікаційного іспиту, в тому числі ОСОБА_1 . Цим же рішенням визначено особливості виконання практичного завдання кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах (цивільна спеціалізація). Серед іншого, встановлено, що виконання практичного завдання кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах (цивільна спеціалізація) у межах конкурсу здійснюватиметься з використанням комп`ютерної техніки. Визначено, що максимально можливий бал за виконання практичного завдання кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах (цивільна спеціалізація) у межах конкурсу - 150 та встановлено, що прохідний бал за виконання практичного завдання - 75 відсотків максимально можливого бала, або 112,5 бала. 
27. Рішенням Комісії від 22 січня 2025 року №21/зп-25 затверджено склад екзаменаційної комісії для перевірки та оцінювання практичних завдань, виконаних кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах (цивільна спеціалізація), під час кваліфікаційного іспиту в межах конкурсу: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 . 
28. Згідно з визначеним в рішенні ВККС від 13 січня 2025 року №9/зп-25 графіком 03- 07, 10 та 11 лютого 2025 року проведено третій етап кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації апеляційного загального суду (цивільна спеціалізація), участь в якому позивачка взяла 11 лютого 2025 року.
29. Рішенням ВККС від 16.04.2025 №82/зп-25, серед іншого, призначено повторну перевірку семи робіт (модельних судових рішень), викладених під час виконання практичних завдань (кримінальна та цивільна спеціалізації) кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах у межах конкурсу, у яких встановлено розбіжності між найвищим і найнижчим балами у 20 і більше відсотків від максимально можливого бала (робота ОСОБА_1 серед яких не ідентифікується). 
30. Рішенням Комісії від 17 квітня 2025 року №87/зп-25 затверджено кодовані результати практичного завдання, виконаного 03- 07, 10 та 11 лютого 2025 року кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах (цивільна спеціалізація) у межах конкурсу, в тому числі позивачки, яка за результатами оцінювання першого судового рішення (код кандидата 0020596) отримала 53,5 балів, а за результатами другого (код кандидата 0086664) - 57,5 балів.
31. Також рішенням від 17 квітня 2025 року №89/зп-25 Комісія затвердила декодовані результати практичного завдання, виконаного 03-07, 10 та 11 лютого 2025 року кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах (цивільна спеціалізація) у межах конкурсу.
32. Згідно з цим рішенням ОСОБА_1 відмовлено в допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання «Дослідження досьє та проведення співбесіди», визнано її такою, що не підтвердила здатності здійснювати правосуддя в апеляційних загальних судах, і припинено її участь у кваліфікаційному оцінюванні та оголошеному рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами) конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах.
33. Підставою такого висновку було те, що ОСОБА_1 за результатами виконання практичних робіт отримала такі бали: перше судове рішення, код кандидата - 0020596, кількість балів - 53,5; друге судове рішення, код кандидата - 0086664, кількість балів - 57,5. Отриманий позивачкою сумарний бал за виконання практичного завдання становить 111 балів.
V. Джерела права й акти їхнього застосування
34. Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
35. Кодекс адміністративного судочинства України (далі - КАС України)
Частина друга статті 2 КАС України. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
36. Організацію судової влади та здійснення правосуддя в Україні, що функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів і забезпечує право кожного на справедливий суд, визначає Закон України від 02 червня 2016 року №1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» (далі- Закон №1402-VIII).
37. За змістом частини першої статті 28 Закону №1402-VІІІ суддею апеляційного суду може бути особа, яка відповідає вимогам до кандидатів на посаду судді, за результатами кваліфікаційного оцінювання підтвердила здатність здійснювати правосуддя в апеляційному суді, а також відповідає одній із таких вимог: 1) має стаж роботи на посаді судді не менше п`яти років; 2) має науковий ступінь у сфері права та стаж наукової роботи у сфері права щонайменше сім років; 3) має досвід професійної діяльності адвоката, в тому числі щодо здійснення представництва в суді та/або захисту від кримінального обвинувачення щонайменше сім років; 4) має сукупний стаж (досвід) роботи (професійної діяльності) відповідно до вимог, визначених пунктами 1-3 цієї частини, щонайменше сім років.
38. 30 грудня 2023 року набув чинності Закон України від 09 грудня 2023 року №3511-IX «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедур суддівської кар`єри» (далі - Закон №3511-IX), яким внесено низку змін до Закону №1402-VІІІ.
39. Зокрема, пунктом 4 розділу І Закону №3511-IX викладено у новій редакції розділ IV Закону № 1402-VIII, а пунктом 23 - доповнено розділ XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №1402-VIII пунктом 57, відповідно до якого Вища кваліфікаційна комісія суддів України завершує конкурс на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів, оголошений рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23, за правилами, які діють після набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедур суддівської кар`єри».
40. 11 грудня 2024 року набув чинності Закон України від 20 листопада 2024 року №4072-ІХ «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо особливостей складання кваліфікаційного іспиту» (далі - Закон №4072-ІХ), яким пункт 57 в редакції Закону України від 9 грудня 2023 року №3511-IX вважати пунктом 57-1; пункт 57-1 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №1402-VIII викладено в такій редакції:
Вища кваліфікаційна комісія суддів України завершує конкурс на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів, оголошений рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23, за правилами, які діють після набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедур суддівської кар`єри» від 9 грудня 2023 року № 3511-IX.
Вища кваліфікаційна комісія суддів України проводить кваліфікаційний іспит в межах конкурсу, передбаченого цим пунктом, за правилами, які діють після набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо особливостей складання кваліфікаційного іспиту.
41. Згідно з частиною першою статті 92 Закону №1402-VІІІ ВККС є державним колегіальним органом суддівського врядування, який на постійній основі діє у системі правосуддя України.
42. Відповідно до пунктів 6, 7, 10 статті 93 Закону №1402-VІІІ до повноважень ВККС належить, зокрема, затвердження форми і змісту заяви про участь у доборі кандидатів на посаду судді, анкети кандидата на посаду судді, порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання кандидатів, положення про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді, порядку та методології кваліфікаційного оцінювання, порядку формування і ведення суддівського досьє (досьє кандидата на посаду судді), програми та порядку проходження початкової підготовки судді; проведення кваліфікаційного оцінювання; здійснення інших повноважень, визначених законом.
43. Відповідно до частини першої статті 79 Закону №1402-VIII (у редакції Законів №3511-IX та №4072-IX, чинній на час виникнення спірних правовідносин), конкурс на зайняття вакантної посади судді проводиться відповідно до цього Закону та положення про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді, що затверджується ВККС, з дотриманням вимог законодавства про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків.
44. ВККС проводить конкурс на зайняття вакантних посад суддів апеляційного суду, вищого спеціалізованого суду чи суддів Верховного Суду на основі рейтингу кандидатів за результатами кваліфікаційного оцінювання та з урахуванням особливостей, визначених статтею 79-3 цього Закону (пункт 2 частини першої статті 79-2 Закону № 1402-VIII).
45. Пункт 2 частини першої статті 79-2 Закону №1402-VIII визначає, що у конкурсі на зайняття вакантної посади судді апеляційного суду, вищого спеціалізованого суду може брати участь особа, яка відповідає вимогам до кандидата на посаду судді, за результатами кваліфікаційного оцінювання підтвердила здатність здійснювати правосуддя у відповідному суді та з відповідною спеціалізацією, а також відповідає одній із вимог, визначених частиною першою статті 28 (для апеляційного суду), частиною першою чи другою статті 33 (для вищого спеціалізованого суду) цього Закону.
46. Згідно з частинами першою, другою статті 83 Закону №1402-VIII кваліфікаційне оцінювання проводиться ВККС з метою визначення здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді за визначеними законом критеріями. Критеріями кваліфікаційного оцінювання є: 1) компетентність (професійна, особиста, соціальна тощо); 2) професійна етика; 3) доброчесність.
47. Кваліфікаційне оцінювання включає такі етапи: 1) складання кваліфікаційного іспиту; 2) дослідження досьє та проведення співбесіди (частини перша, друга статті 85 Закону №1402-VIII).
48. Кваліфікаційний іспит для цілей кваліфікаційного оцінювання є основним засобом встановлення відповідності судді (кандидата на посаду судді) критерію професійної компетентності та проводиться в порядку, встановленому статтею 74 цього Закону, з урахуванням особливостей, встановлених цією главою.
49. Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичного завдання. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та спеціалізації відповідного суду з урахуванням його інстанційності. Практичне завдання проводиться щодо спеціалізації відповідного суду з урахуванням його інстанційності.
50. Відповідно до частин першої, третьої, п`ятої, одинадцятої статті 74 Закону №1402-VIII кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.
51. Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань.
52. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної).
53. Практичні завдання проводяться щодо вибраної (вибраних) кандидатом спеціалізації (спеціалізацій) суду.
54. Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються ВККС.
55. Кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він:
1) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо історії української державності, загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду;
2) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду;
3) успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей, встановленого ВККС.
56. Порушення процедури проведення кваліфікаційного іспиту може бути оскаржено в порядку, встановленому законом.
57. Рішенням від 19 червня 2024 року №185/зп-24 на виконання вимог частини третьої статті 74 та пункту 6 частини першої статті 93 Закону №1402-VIII Комісія затвердила Положення №185/зп-24.
58. Згідно з преамбулою цього Положення воно розроблено відповідно до Закону №1402-VIII і визначає організаційно-правові засади підготовки та проведення кваліфікаційного іспиту, форму та зміст тестувань, практичних завдань, методику оцінювання результатів іспиту під час добору на посаду судді місцевого суду, кваліфікаційного оцінювання та у зв`язку з наміром судді бути переведеним до іншого місцевого суду, а також засади формування рейтингу і резерву кандидатів на посаду судді місцевого суду.
59. Пункт 2.8 розділу 2 Положення №185/зп-24 визначає типи практичних завдань. Тип 1 - модельна судова справа з сукупністю документів та достатніми даними (інформацією), на підставі яких учасник повинен підготувати модельне рішення суду та/або продовжити викладення запропонованої частини модельного судового рішення на підставі матеріалів модельної судової справи (підпункт 2.8.1). Тип 2 - два модельні судові рішення, що складаються зі вступної, описової (крім кримінального судочинства) та/або частково мотивувальної частини, на підставі даних яких учасник повинен продовжити їх викладення (підпункт 2.8.2).
60. Методика оцінювання учасників іспиту врегульована розділом 5 Положення №185/зп-24.
61. Порядок оцінювання результатів виконання практичного завдання встановлений пунктом 5.5 розділу 5 Положення № 185/зп-24, в якому йдеться про таке.
62. Практичне завдання оцінюється екзаменаційною комісією, склад якої затверджується рішенням Комісії (підпункт 5.5.1). Методичні вказівки з оцінювання практичного завдання затверджуються Комісією та оприлюднюються на її офіційному вебсайті (підпункт 5.5.4). Перевірка практичного завдання полягає у встановленні відповідності змісту виконаного учасником завдання показникам (методичним вказівкам) з оцінювання цього завдання (підпункт 5.5.5). За результатами перевірки практичного завдання кожним членом екзаменаційної комісії виставляється індивідуальна оцінка роботи від 0 до 150 балів (підпункт 5.5.6). Після оцінювання практичного завдання усіма членами екзаменаційної комісії програмою виводиться остаточна оцінка учасника шляхом визначення середнього арифметичного бала на підставі індивідуальних оцінок з округленням до наближеного цілого числа або числа з десятковою частиною 0,5 (підпункт 5.5.8).
63. Бали за кожен етап іспиту визначаються окремо (пункт 5.6 розділу 5 Положення №185/зп-24).
64. Згідно з пунктом 5.7 розділу 5 Положення № 185/зп-24 максимально можливий бал на кожному етапі іспиту: тестування когнітивних здібностей - 60; тестування знань з історії української державності - 40; тестування загальних знань у сфері права - 50; тестування знань зі спеціалізації відповідного суду - 100; виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду - 150.
65. Кількість балів за кожне модельне судове рішення у разі виконання під час іспиту практичного завдання типу 2 визначається методичними вказівками з оцінювання практичного завдання (пункт 5.8 розділу 5 Положення № 185/зп-24).
66. Відповідно до пункту 6.1 розділу 6 Положення №185/зп-24 стадіями встановлення результатів іспиту є:
- затвердження кодованих результатів кожного етапу іспиту;
- затвердження декодованих результатів кожного етапу іспиту;
- затвердження загальних результатів іспиту.
67. У Методичних вказівках №228/зп-24 визначено, що за кожне з двох судових рішень практичного завдання виставляється оцінка за шкалою 75 балів.
68. Також цими Методичними вказівками передбачено, за якими елементами здійснюється оцінка практичного завдання, зокрема, з адміністративної, господарської та цивільної спеціалізацій, та максимально можливу кількість балів, за якою може бути оцінений відповідний елемент (критерій), а саме:
1) мотивувальна частина оцінюється від 0 до 45 балів, з яких: доводи, за якими суд апеляційної інстанції погодився / не погодився з висновками суду першої інстанції, - 0- 16; мотиви прийняття або відхилення кожного аргументу, викладеного учасниками справи в апеляційній скарзі, - 0- 14; чи були і ким порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси, за захистом яких особа звернулася до суду, - 0- 5; висновки за результатами розгляду апеляційної скарги, - 0- 10;
2) резолютивна частина - від 0 до 22 балів, з яких: висновки суду апеляційної інстанції по суті вимог апеляційної скарги, - 0-10; розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, та розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, - 0- 5; строк і порядок набрання постановою законної сили, - 0- 4; порядок і строк оскарження постанови, - 0- 3;
3) дотримання стилістики судового рішення - від 0 до 5 балів;
4) дотримання правил орфографії та пунктуації - від 0 до 3 балів.
69. У примітці до Методичних вказівок № 228/зп-24 визначено, що залежно від обставин справи, викладених в описовій частині постанови суду апеляційної інстанції, та виду судового рішення (про залишення оскарженого рішення без змін, його зміну чи скасування) ВККС може відступити від наведеної у Методичних вказівках структури та кількості виставлених балів за одним чи кількома елементами оцінювання, але не більше як на 10 %. У такому разі Комісія не може виходити за межі загальної кількості балів (75).
VІ. Позиція Суду
70. Дослідивши обставини справи та перевіривши їх доказами у межах заявлених позовних вимог, Суд установив таке.
71. Позивачка, вважаючи протиправними рішення відповідача від 17 квітня 2025 року №87/зп-25 і №89/зп-25 у частині, яка стосується затвердження результатів виконаного нею практичного завдання, звернулася до суду з цим позовом.
72. Відповідно до пункту 6.1 розділу 6 Положення №185/зп-24 стадіями встановлення результатів іспиту є:
- затвердження кодованих результатів кожного етапу іспиту;
- затвердження декодованих результатів кожного етапу іспиту;
- затвердження загальних результатів іспиту.
73. Оскаржуваним рішенням від 17 квітня 2025 року №87/зп-25 Комісія затвердила кодовані результати практичного завдання, виконаного 03- 07, 10 та 11 лютого 2025 року (цивільна спеціалізація), 12- 14 та 17- 21 лютого 2025 року (кримінальна спеціалізація) кандидатами на зайняття посад суддів в апеляційних загальних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23 (зі змінами).
74. Згідно з пунктом 6.3.1, 6.3.2 розділу 6 Положення №185/зп-24 при затвердженні кодованих результатів іспиту Комісія розглядає документи, складені уповноваженими представниками.
75. Член Комісії - доповідач при підготовці до розгляду питання про затвердження кодованих результатів виконаних практичних завдань досліджує оцінки членів екзаменаційної комісії на предмет суттєвих розбіжностей в оцінках однієї роботи.
76. При встановленні розбіжності між найвищим і найнижчим балами, виставленими за практичне завдання окремими членами екзаменаційної комісії, у 20 і більше відсотків від максимально можливого бала така робота підлягає повторній перевірці іншою екзаменаційною комісією без участі осіб, які брали участь у первинному оцінюванні. Екзаменаційна комісія при оцінюванні роботи керується не "математичними", а змістовими міркуваннями щодо відповідної роботи.
77. У рішенні про затвердження кодованих результатів етапу іспиту зазначається: код учасника, бал учасника, результат етапу іспиту ("успішно складено" або "не складено").
78. У разі виконання учасником практичного завдання типу 2 у рішенні про затвердження кодованих результатів може не зазначатися результат ("успішно складено" або "не складено".
79. Зі змісту оскаржуваного рішення відповідача від 17 квітня 2025 року №87/зп-25 Судом установлено, що як за структурою, так і змістовно воно відповідає нормам Положення №185/зп-24, а саме: у додатку до цього рішення значиться під порядковим номером 349 код кандидата - 0020596 та бал - "53,5", під порядковим номером 1584 код кандидата - 0086664, бал - "57,5".
80. Рішенням від 17 квітня 2025 року №89/зп-25 Комісія вирішила, зокрема:
- затвердити декодовані результати практичного завдання, виконаного 03- 07, 10 та 11 лютого 2025 року (цивільна спеціалізація), 12- 14 та 17- 21 лютого 2025 року (кримінальна спеціалізація) кандидатами на посади суддів апеляційних загальних судів у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23 (зі змінами) (додаток 1);
- затвердити загальні результати першого етапу "Складання кваліфікаційного іспиту" кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посади суддів апеляційних загальних судів у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами) (додаток 2);
- допустити 706 кандидатів на посади суддів апеляційних загальних судів, які успішно склали кваліфікаційний іспит, до другого етапу кваліфікаційного оцінювання "Дослідження досьє та проведення співбесіди" у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами) (додаток 3);
- відмовити в допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання "Дослідження досьє та проведення співбесіди", визнати такими, що не підтвердили здатності здійснювати правосуддя в апеляційних господарських судах, припинити участь у кваліфікаційному оцінюванні та оголошеному рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23 (зі змінами) конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах 780 кандидатів на посади суддів (додаток 4).
81. Отже, в оспорюваній позивачкою частині рішення ВККС від 17 квітня 2025 року №89/зп-25 стосується затвердження декодованих результатів практичного завдання та загальних результатів іспиту.
82. Згідно з підпунктом 6.4.2 пункту 6.4 розділу 6 Положення №185/зп-24 у рішенні про затвердження декодованих результатів етапу іспиту зазначаються: прізвище, ім`я, по батькові учасника; код учасника; бал учасника; результат етапу іспиту ("успішно складено" або "не складено").
83. Відповідні відомості містить додаток 1 до оскарженого рішення Комісії.
84. Підпункт 6.5.3 пункту 6.5 розділу 6 Положення №185/зп-24 визначає, що у рішенні про затвердження загальних результатів іспиту зазначаються: прізвище, ім`я, по батькові учасника; статус учасника: "кандидат на посаду судді" або "суддя"; інформація про участь в етапі іспиту (щодо кожного етапу іспиту окремо): код учасника; бал учасника; результат етапу іспиту ("успішно складено" або "не складено"); загальний результат іспиту ("успішно складено" або "не складено"); примітка щодо поважності причин неявки на іспит (для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого суду) заповнюється щодо учасників, які не з`явилися на один або більше його етапів: "визнано поважними" або "не визнано поважними"; дата затвердження результатів іспиту.
85. Зазначену інформацію містить додаток №2 до оскарженого рішення Комісії.
86. За результатами одного етапу кваліфікаційного оцінювання судді ВККС ухвалює рішення щодо допуску судді до іншого етапу кваліфікаційного оцінювання (частина десята статті 85 Закону №1402-VIII).
87. Ураховуючи положення частини п`ятої статті 74 Закону №1402-VIII, зміст якої наведено вище та яка стосується умов, за яких кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації, Комісія у додатках 3, 4 до оскаржуваного рішення навела інформацію щодо допуску учасників конкурсу до наступного етапу кваліфікаційного оцінювання.
88. Оскаржуване рішення Комісії складається із вступної, описової, мотивувальної та резолютивної частин, що відповідає нормам її Регламенту, затвердженого рішенням від 13 жовтня 2016 року №81/зп-16.
89. Рішенням ВККС від 17 квітня 2025 року №89/зп-25 припинено участь позивачки у кваліфікаційному оцінюванні та оголошеному рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23 (зі змінами) конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах, тобто є рішенням, ухваленим за результатами проведення кваліфікаційного оцінювання.
90. На обґрунтування оскаржуваних рішень відповідачем наведено нормативно-правові акти та мотиви, якими він керувався під час їх прийняття.
91. Таким чином, доводи позивачки про відсутність обґрунтувань оскаржуваних рішень є безпідставними.
92. На обґрунтування своїх доводів позивачка посилається на те, що відповідач протиправно застосував процедуру конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 №94/зп-23, відмінну від тієї, яка існувала на час його оголошення та подання нею документів.
93. Надаючи оцінку доводам позивачки в цій частині, Суд виходить з такого.
94. Так, після оголошення рішенням Комісії від 14.09.2023 №94/зп-23 конкурсу на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів було прийнято Закони №3511-IX та №4072-IX, якими, серед іншого, викладено в нових редакціях Розділ IV Закону №1402-VIII "Порядок зайняття посади судді" та окремо статтю 74 Закону №1402-VIII.
95. Також Законом №3511-IX розділ ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №1402-VIII доповнено пунктом 57-1, яким визначено спеціальний порядок завершення оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 №94/зп-23 конкурсу, який передбачає, що цей конкурс завершується за правилами, які діють після набрання чинності Законами №3511-IX та №4072-IX.
96. У подальшому, рішенням від 19.06.2024 №185/зп-24 затверджено Положення №185/зп-24, за правилами якого і було проведено подальші етапи конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 №94/зп-23, що відповідає приписам пункту 57-1 розділу ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №1402-VIII.
97. За такого правового регулювання безпідставними є доводи позивачки про те, що відповідач протиправно застосував процедуру конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 №94/зп-23, відмінну від тієї, яка існувала на час його оголошення та подання нею документів.
98. Із цих же мотивів безпідставним також є посилання позивачки в обґрунтування своїх доводів на приписи Положення про порядок та методологію кваліфікаційного оцінювання, показники відповідності критеріям кваліфікаційного оцінювання та засоби їх встановлення, затвердженого рішенням Комісії від 03.11.2016 №143/зп-16 та Положення про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді, затвердженого рішенням Комісії 02.11.2016 №141/зп-16, які були прийняті до набрання чинності Законами №3511-IX та №4072-IX.
99. При цьому Суд уважає необґрунтованими доводи позивачки про зміну умов конкурсу під час його проведення в бік погіршення, чим порушено її легітимні очікування щодо застосування Комісією в процедурі її кваліфікаційного оцінювання в межах конкурсу положень законодавства, оскільки Комісія під час здійснення повноважень, в тому числі проведенні конкурсу, керується положеннями чинного законодавства, які регламентують конкурсну процедуру.
100. Ураховуючи зазначене, легітимні очікування ОСОБА_1 щодо застосування Комісією в процедурі її кваліфікаційного оцінювання положень законодавства, які втратили чинність, є безпідставними. Незгода з положеннями чинного законодавства, які врегульовують відповідні процедури, не може бути підставою для оскарження рішень Комісії, прийнятих з урахуванням таких положень, та як наслідок їх скасування.
101. Також Суд уважає безпідставними твердження позивачки про дискримінаційність оцінювання її практичного завдання, оскільки нею не доведено (не надано жодних належних, достатніх та допустимих доказів) та не зазначено про існування для неї під час проходження вказаного етапу конкурсу відмінних у порівнянні з іншими учасниками такого конкурсу умов, які погіршували її становище та/або були менш сприятливими, зокрема, і у межах оцінювання її практичного завдання.
102. Посилання позивачки на те, що відповідач мав оцінити результат кваліфікаційного іспиту в цілому, а не за результатами певного підетапу, є безпідставним, оскільки такий підхід не відповідає приписам частини п?ятої статті 74 Закону №1402-VIII, якою визначено умови визнання кандидата таким, що склав кваліфікаційний іспит.
103. Так, за правилами частини п?ятої статті 74 Закону №1402-VIII, обов?язковими умовами визнання кандидата таким, що склав кваліфікаційний іспит є набрання 75 відсотків окремо за тестування, окремо за практичне завдання та окремо набрання середнього бала тестування когнітивних здібностей. 
104. При цьому, такі вимоги встановлені щодо кожного з етапів кваліфікаційного іспиту, а не для кваліфікаційного іспиту в цілому.
105. Такий зміст положень закону вказує на те, що невиконання кандидатом однієї з наведених умов свідчить про нескладення ним кваліфікаційного іспиту в цілому, а не лише одного з його етапу.
106. Максимально можливий бал за виконання практичного завдання, яке виконувала позивачка в рамках кваліфікаційного іспиту, становить 150.
107. Таким чином, для визнання позивачки такою що склала кваліфікаційний іспит, необхідно було набрати не менше 112,5 балів (150 х 75%).
108. Під час розгляду справи судом встановлено, що за виконання практичного завдання в рамках кваліфікаційного іспиту позивачка набрала 111 балів, що, згідно з наведеними розрахунками, становить менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання.
109. При цьому, такі приписи частини п?ятої статті 74 Закону №1402-VIII унеможливлюють визнання кандидата таким, що склав кваліфікаційний іспит, навіть якщо загальна сума отриманих ним балів перевищує 75 відсотків усіх максимально можливих балів.
110. За таких обставин відповідач правомірно прийняв рішення про відмову в допуску позивачки до другого етапу кваліфікаційного оцінювання, визнав її такою, що не підтвердила здатності здійснювати правосуддя в апеляційних загальних судах та припинив її участь у кваліфікаційному оцінюванні та оголошеному рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах.
111. Також позивачка у позовній заяві та додаткових письмових поясненнях посилається на невмотивованість оскаржуваних рішень, пов`язуючи це із відсутністю мотивів, які слугували для виставлення Комісією балів під час оцінювання виконання нею практичного завдання.
112. У світлі цих доводів Верховний Суд, насамперед, відзначає, що повноваження ВККС у процедурі кваліфікаційного оцінювання є дискреційними.
113. Згідно з Рекомендацією № R (80) 2 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11 березня 1980 року як дискреційне потрібно розуміти повноваження, яке адміністративний орган, ухвалюючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за певних обставин.
114. Дискреційні повноваження - це можливість діяти за власним розсудом, у межах закону, можливість застосувати норми закону та вчинити конкретні дії (або дію) серед інших, кожні з яких окремо є відносно правильними (законними). У контексті діяльності ВККС це означає, що Комісія має повноваження самостійно визначати критерії оцінювання в межах установленого законом порядку та обирати спосіб реалізації процедур кваліфікаційного оцінювання, з дотриманням правових норм.
115. На стадії виконання практичного завдання учасник кваліфікаційного іспиту пропонує своє бачення ідеального судового рішення, яке він виконує відповідно до наданих Комісією відомостей та у створених нею умовах. Натомість ВККС повинна забезпечити рівність умов для всіх учасників та оцінити виконані учасниками кваліфікаційного іспиту роботи крізь призму напрацьованих нею критеріїв оцінки, дотримуючись правил та принципів проведення іспиту.
116. Велика Палата Верховного Суду уже неодноразово надавала оцінку діям ВККС у межах процедури кваліфікаційного оцінювання на такій стадії кваліфікаційного іспиту, як виконання практичного завдання, та сформувала усталений підхід до вирішення такої категорії спорів (зокрема, постанови Великої Палати Верховного Суду від 21 серпня 2018 року у справі № 800/166/17, від 08 жовтня 2019 року у справі № 9901/49/19, від 19 листопада 2019 року у справі №9901/90/19, від 16 вересня 2020 року у справі № 9901/100/19, від 27 квітня 2023 року у справі № 9901/260/19). 
117. Так, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 жовтня 2019 року у справі №9901/49/19 Велика Палата зазначила, що фіксація/відображення у будь-якій формі (зокрема і в екзаменаційній відомості) міркувань/висновків членів колегії Комісії, що проводили оцінювання практичного завдання, які до того ж встановлюють відповідність кандидата на посаду судді критеріям кваліфікаційного оцінювання за внутрішнім переконанням, щодо окремих показників/критеріїв, яким не відповідало виконане кандидатом завдання, не передбачено положеннями чинного законодавства, якими встановлено як порядок кваліфікаційного оцінювання, так і його методологію. 
118. Водночас Комісія, відреагувавши на численні зауваження скаржників про незатвердження методики оцінювання результатів іспиту, показників та критеріїв оцінки практичного завдання, своїм рішенням від 17 липня 2024 року затвердила Методичні вказівки №228/зп-24, які визначають підходи до оцінювання практичного завдання, виконаного кандидатами на посаду судді. Ці Методичні вказівки містять орієнтовні показники оцінювання, елементи практичного завдання, що підлягають оцінюванню, та можливу кількість балів, оцінювання відповідного елементу в загальній оцінці і покликані забезпечити певний стандартизований підхід членів екзаменаційної комісії до перевірки робіт та уніфікацію оцінювання, а також є певним орієнтиром для кандидатів (учасників іспиту) і допомогою під час підготовки до виконання практичного завдання з урахуванням можливості розуміти розподіл балів.
119. Позивачка вказує на обов`язок ВККС не лише дотримуватися Методичних вказівок №228/зп-24, але й достатнім чином наводити свої міркування щодо оцінки практичних завдань відповідно до шкали балів, визначеної цим вказівками, тобто відображення оцінки по кожному елементу практичного завдання відповідатиме вимозі вмотивованості негативного рішення ВККС стосовно неї.
120. Верховний Суд звертає увагу на те, що, здійснюючи зовнішній публічний нагляд за дискреційними повноваженнями суб`єкта владних повноважень, суд повинен проконтролювати, чи не є викладені у його рішенні висновки щодо обставин у справі довільними та нераціональними, не підтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів, а не вдаватися до зміни обсягу дискреційних повноважень, оскільки це є предметом відповідного правового регулювання.
121. Так, методика оцінювання учасників іспиту регламентована розділом 5 Положення №185/зп-24, а порядок оцінювання результатів виконання практичного завдання визначено пунктом 5.5 розділу 5 цього Положення.
122. Цей порядок включає: визначення суб`єктів оцінювання, діапазон, в якому члени екзаменаційної комісії виставляють індивідуальні оцінки (від 0 до 150), випадки, коли робота учасника оцінюється у 0 балів, механізм виведення остаточної оцінки учасника.
123. Отже, результат оцінювання практичного завдання відбувається за бальною шкалою. Бал визначається за результатом оцінювання практичного завдання в цілому (загалом), а не його окремих елементів. Під час визначення результатів цього етапу не встановлено іншої форми оцінювання.
124. Таким чином, порядок оцінювання визначає суть перевірки практичного завдання, яка полягає у встановленні відповідності змісту виконаного учасником завдання показникам (методичним вказівкам) з оцінювання цього завдання.
125. Водночас визначений пунктом 5.5 розділу 5 Положення №185/зп-24 порядок оцінювання не містить вимог щодо виставлення оцінки окремо за певні елементи практичного задання. Таких вимог не містить і Закон №1402-VIII.
126. За таких обставин, незазначення Комісією інформації про кількість балів, виставлених за кожен із визначених Методичними вказівками №228/зп-24 елементів оцінювання, ще не свідчить про порушення відповідачем порядку оцінювання учасників іспиту.
127. Також ненаведення в оскаржуваному рішенні ВККС оцінки за кожний елемент оцінювання саме по собі не може підтверджувати те, що члени екзаменаційної комісії здійснили перевірку практичного завдання позивачки без застосування чи без дотримання Методичних вказівок №228/зп-24.
128. Аналогічний правовий підхід викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2025 року у справі № № 990/171/25 (провадження № 11-302заі25) з подібними правовідносинами.
129. Стосовно ж нерозуміння позивачкою критеріїв формування членами екзаменаційної комісії виставлених балів є її суб`єктивним ставленням до результату кваліфікаційного оцінювання та нічим іншим, як висловленням її особистих сумнівів щодо об`єктивності членів екзаменаційної комісії.
130. Із змісту позовної заяви убачається, що фактично позивачка не погоджується з кількістю балів, виставлених за виконане практичне завдання, та наполягає, що практичне завдання виконано нею з урахуванням вимог процесуального закону. 
131. Таке твердження позивачки щодо заниження виставлених їй балів є відображенням її власного погляду щодо якості виконаного практичного завдання, як результату її інтелектуальної діяльності. Натомість, внутрішнім розсудом щодо оцінювання її роботи наділені саме члени Комісії, які оцінюють виконану роботу загалом, а не її окремі елементи, дотримуючись, водночас, об`єктивності відповідного оцінювання.
132. Доводи позивачки не можна визнати обґрунтованими ще й через те, що складання практичного завдання передбачає анонімність, а саме: перевіряючи практичне завдання, члени екзаменаційної комісії не володіють інформацією про те, хто саме виконував практичне завдання, а тому не можуть виявити суб`єктивне ставлення до того чи іншого учасника конкурсу. 
133. Саме анонімність кваліфікаційного іспиту, що узгоджується з частиною третьою статті 74 Закону №1402-VIII, є основною гарантією для його учасників щодо дотримання відповідачем загальних принципів проведення іспиту та забезпечення, відповідно до пункту 1.6 Положення №185/зп-24, об`єктивності, неупередженості, прозорості та рівності.
134. Згідно з паперовими формами електронних документів - екзаменаційних відомостей оцінювання практичного завдання, виконаного позивачкою, - кожний член екзаменаційної комісії виставив індивідуальний бал за кожне модельне судове рішення, що підтверджується змістом екзаменаційних відомостей та, відповідно, підтверджує дотримання ВККС порядку оцінювання результатів виконання практичного завдання.
135. Також Верховний Суд звертає увагу на те, що відсутні істотні розбіжності між індивідуальними балами, виставленими кожним членом екзаменаційної комісії за результатами перевірки практичного завдання ОСОБА_1 , та виставлення балів у межах загальної кількості балів (75), що визначена Методичними вказівками №228/зп-24, що свідчить про те, що члени ВККС діяли у межах наданих повноважень, без прояву суб`єктивізму.
136. Натомість, позивачка, посилаючись на незазначення ВККС оцінок її роботи за окремими елементами, згідно з Методичними вказівками №228/зп-24, не вказала, як це вплинуло на обґрунтування відповідного рішення, оскільки ці вказівки не містять переліку та змісту обґрунтувань чи мотивів, якими повинні керуватися члени екзаменаційної комісії.
137. Беручи до уваги зазначене, Верховний Суд уважає, що відповідач діяв у межах повноважень та у спосіб, що визначені законом, з дотриманням принципу законності та обґрунтованості і пропорційності оскаржуваних рішень. 
138. При цьому, посилаючись на те, що відповідачем не було надано інформацію про перебування членів ВККС, які перевіряли практичне завдання ОСОБА_1 , на лікарняному, у відрядженнях, або їх участі у публічних заходах, позивачка не обґрунтувала яким чином перевірка і оцінка практичного завдання членом(нами) екзаменаційної комісії в неробочі дні (святкові, вихідні, дні відпустки тощо) впливає на об`єктивність такої перевірки (оцінювання).
139. Розглянувши матеріали справи, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Верховний Суд дійшов висновку про те, що оскаржувані рішення ВККС від 17.04.2025 № 87/зп-25 і № 89/зп-25 у частині, що стосується ОСОБА_1 , відповідають вимогам пункту 4 частини третьої статті 88 Закону №1402-VIII щодо вмотивованості, не є свавільними, прийняті на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначено Конституцією та законами України, відповідають критеріям, визначеним статтею 2 КАС України.
140. Ураховуючи наведене, відсутні підстави для задоволення похідної вимоги про зобов`язання ВККС визнати ОСОБА_1 такою, що успішно склала кваліфікаційний іспит та допустити до другого етапу кваліфікаційного оцінювання "Дослідження досьє та проведення співбесіди" у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23.
141. При цьому Суд зауважує, що визнання першого етапу кваліфікаційного оцінювання «Складання кваліфікаційного іспиту» успішним знаходиться в межах компетенції ВККС, яку суд не може переймати на себе.
142. За таких обставин підстави для задоволення позову ОСОБА_1 відсутні.
VІІ. Судові витрати
143. Понесені позивачкою витрати у виді сплати судового збору за подання цього позову за правилами статті 139 КАС України відшкодуванню не підлягають.
Керуючись статтями 241-246, 255, 262, 266, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд
В И Р І Ш И В :
У задоволенні позову ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії відмовити.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення може бути подана до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повний текст судового рішення складено 18.02.2026.
Рішення ухвалене з окремою думкою.

Головуючий: О. В. Кашпур
Судді: А.В. Жук
Ж.М. Мельник-Томенко 
О.Р. Радишевська
С.А. Уханенко